1.3.2.2.2	A szakosító oktatásnak legalább a következő témákra kell kiterjednie:	
	a)	az 1 kategóriába tartozó vontatójármű-vezetők, ill. ennek megfelelő feladatot ellátó személyek esetén:	
	-	a vonat összeállítására, a veszélyes áruk jelenlétére és azok vonaton belüli helyére vonatkozó, szükséges információk;	
	-	a szabálytalanságok fajtái;	
	-	szabálytalanságok esetén a kritikus helyzetek kezelése, intézkedések foganatosítása a saját vonatuk és a szomszédos vágányokon folyó forgalom védelmére;		
	az 1 kategóriába tartozó kocsirendezők, ill. ennek megfelelő feladatot ellátó személyek esetén:	
	-	a RID 13 és 15 számú tolatási bárcájának jelentése (lásd az 5.3.4.2 bekezdést);	
	-	a RID 7.5.3 szakasza szerinti védőtávolságok az 1 osztály áruinál;	
	-	a szabálytalanságok felismerése;	
	b)	a 2 kategóriába tartozó kocsivizsgálók, ill. ennek megfelelő feladatot ellátó személyek esetén:	
		
	-	“A teherkocsik nemzetközi forgalomban történő kölcsönös használatáról szóló szabályzat (RIV)” XII Melléklete (A teherkocsik műszaki vizsgálatának feltételei nemzetközi forgalomban) szerinti vizsgálatok végrehajtása;	
	-	az UIC 471-3 Döntvény normatíváinak gyakorlati alkalmazása (csak azon személyek részére, akik az 1.4.2.2.1 pontban meghatározott ellenőrzéseket végzik);	
	-	a szabálytalanságok fajtái;	
	c)	a 3 kategóriába tartozó forgalmi szolgálattevők, váltókezelők, irányítóközpontok dolgozói, ill. ennek megfelelő feladatot ellátó személyek esetén:	
	-	szabálytalanságok esetén a kritikus helyzetek kezelése;	
	-	a RID 1.11 fejezete szerinti belső veszélyelhárítási terv a rendezőpályaudvarokra.	
		
1.3.2.3	Biztonsági képzés	
	A személyzetet ki kell oktatni a veszélyes áruk által képviselt veszélyekről és kockázatról azzal arányban, hogy a veszélyes áruk szállításakor, be- vagy kirakásakor bekövetkező baleset esetén mekkora a sérülés veszélye, illetve mennyire van kitéve a veszélyes áru hatásának.	
	Az oktatás célja, hogy a személy tudatában legyen a biztonságos árukezelés szabályainak és a veszélyhelyzet elhárítására teendő intézkedéseknek.	
		
1.3.2.4	A 7 osztályra vonatkozó oktatás	
	A 7 osztály vonatkozásában a személyzetet megfelelően ki kell oktatni a sugárveszélyre, ill. a személyzetet – vagy tevékenységük következtében más személyeket – érő besugárzás csökkentése érdekében betartandó óvintézkedésekre.	
		
1.3.3	Dokumentálás	
	Az oktatásra vonatkozó iratokat a munkáltatónak és a munkavállalónak is meg kell őriznie, és új munkakör betöltése esetén ellenőrizni kell. A személyzet oktatását ismeretfelújító oktatás keretében rendszeresen ki kell egészíteni az előírásokban történt változásokkal.	
		
	1.4 fejezet	
		
	A résztvevők biztonsággal kapcsolatos kötelezettségei	
		
1.4.1	Általános biztonsági előírások	
		
1.4.1.1	A veszélyes áru fuvarozásában résztvevőknek az előrelátható veszély természetének és mértékének megfelelő intézkedéseket kell tenniük, hogy elkerüljék a sérüléseket és károkat, ill. a lehető legkisebbre csökkentsék a következményeket. A RID előírásait azonban mindenképpen be kell tartani.	
		
1.4.1.2	Amennyiben olyan közvetlen veszély áll fenn, ami a közbiztonságot veszélyezteti, a résztvevőknek azonnal értesíteniük kell a vészelhárító szolgálatokat, és rendelkezésükre kell bocsátaniuk azokat az információkat, amelyeket beavatkozásukhoz igényelnek.	
		
1.4.1.3	A RID a különböző résztvevőkre háruló kötelezettségeket részletesebben is megadhatja.	
	Ha egy Tagállam véleménye szerint nem jár a biztonság csökkenésével, a valamely résztvevőre háruló kötelezettségeket belföldi jogszabályaiban átháríthatja egy vagy több másik résztvevőre, feltéve, hogy az 1.4.2 és az 1.4.3 szakaszban felsorolt kötelezettségeknek eleget tesznek. Ezekről az eltérésekről a Tagállamnak értesítenie kell a Központi Hivatalt, amely a többi Tagállam tudomására hozza.	
	Az 1.2.1, az 1.4.2 és az 1.4.3 szakasznak a résztvevők és kötelezettségeik meghatározására vonatkozó előírásai nem érintik a belföldi jog jogkövetkezményekre (büntetőjogi, kártérítési felelősség stb.) vonatkozó azon előírásait, amelyek abból fakadnak, hogy a kérdéses résztvevő pl. természetes vagy jogi személy, önálló vállalkozó, munkaadó vagy alkalmazott.	
		
1.4.2	A fő résztvevők kötelezettsége	
	Megjegyzés: A radioaktív anyagokra lásd még az 1.7.6 szakaszt is.	
		
1.4.2.1	Feladó	
		
1.4.2.1.1	A veszélyes áru feladója csak olyan küldeményt adhat át fuvarozásra, amely megfelel a RID előírásainak. A feladóra – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	meg kell győződnie arról, hogy a veszélyes áru a RID-del összhangban van besorolva és fuvarozása engedélyezett;	
	b)	el kell látnia a fuvarozót információval és adatokkal, ill. szükség esetén az előírt fuvarlevéllel és kísérő okmányokkal (jóváhagyások, engedélyek, bejelentések, bizonyítványok stb.), különös tekintettel az 5.4 fejezet és a 3.2 fejezet “A” táblázatának előírásaira;	
	c)	csak olyan csomagolóeszközöket, nagycsomagolásokat, IBC-ket és tartányokat (tartálykocsikat, leszerelhető tartányos kocsikat, battériás kocsikat, MEG-konténereket, mobil tartányokat és tankkonténereket) szabad használnia, amelyek jóvá vannak hagyva és az adott anyag szállítására alkalmasak, ill. el vannak látva a RID által előírt jelölésekkel;	
	d)	be kell tartania a feladás módjára és a továbbítási korlátozásokra vonatkozó előírásokat;	
	e)	biztosítania kell, hogy még a tisztítatlan és nem gáztalanított, üres tartányok (tartálykocsik, leszerelhető tartányos kocsik, battériás kocsik, MEG-konténerek, mobil tartányok vagy tankkonténerek), illetve az ömlesztett áruhoz használt üres, tisztítatlan kocsik, nagy- és kiskonténerek is el legyenek látva megfelelő jelölésekkel és veszélyességi bárcákkal, továbbá a tisztítatlan, üres tartányok ugyanolyan tömören le legyenek zárva, mint megtöltött állapotban.	
		
1.4.2.1.2	Ha a feladó más résztvevők (csomagoló, berakó, töltő stb.) szolgáltatásait veszi igénybe, megfelelő intézkedéseket kell foganatosítania annak biztosítására, hogy a küldemény megfeleljen a RID előírásainak. Az 1.4.2.1.1 a), b), c) és e) pont esetében azonban a feladó megbízhat a többi résztvevőtől kapott adatokban és információkban.	
		
1.4.2.1.3	Ha a feladó harmadik fél nevében vagy megbízásából jár el, ez utóbbinak a feladót írásban kell tájékoztatnia arról, hogy veszélyes áruról van szó, és rendelkezésére kell bocsátania minden információt és okmányt, amire a feladónak szüksége van kötelezettségei teljesítéséhez.	
		
1.4.2.2	Fuvarozó	
		
1.4.2.2.1	A fuvarozóra, aki a feladás helyén a veszélyes árut átveszi, – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – reprezentatív módon, szúrópróbaszerűen különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	meg kell győződnie arról, hogy a szállítandó veszélyes áru a RID szerint fuvarozásra engedélyezett;	
	b)	meg kell győződnie arról, hogy az előírt okmányok a fuvarlevélhez csatolva legyenek és továbbításra kerüljenek;	
	c)	szemrevételezéssel meg kell győződnie arról, hogy sem a kocsinak, sem a rakománynak nincs nyilvánvaló hiányossága, nem szivárog, nincs rajta repedés, szükséges berendezései nem hiányoznak stb.;	
	d)	meg kell győződnie arról, hogy a tartálykocsi, battériás kocsi, leszerelhető tartányos kocsi, mobil tartány, tankkonténer vagy MEG-konténer időszakos vizsgálatának érvényességi ideje még nem járt le;	
	e)	ellenőriznie kell, hogy a kocsik ne legyenek túlterhelve;	
	f)	meg kell győződnie arról, hogy a kocsikra előírt nagybárcák és jelölések el vannak helyezve.	
	Az előzőeket – értelemszerűen – a fuvarlevél, illetve a kísérő okmányok alapján, a kocsi vagy a konténer, vagy adott esetben a rakomány szemrevételezésével kell végrehajtani.	
	Ezen pont előírásai az UIC 471-3 V Döntvény5) (Ellenőrzések, amelyeket a nemzetközi forgalomban a veszélyes áru küldemények esetén végre kell hajtani) 5. pontja alkalmazása esetén teljesítettnek tekinthetők.	
		
1.4.2.2.2	Az 1.4.2.2.1 a), b), e) és f) pont esetében azonban a fuvarozó megbízhat többi résztvevőtől kapott információkban és adatokban.	
		
1.4.2.2.3	Ha a fuvarozó az 1.4.2.2.1 pont alapján a RID előírásainak megsértését tapasztalja, akkor a küldeményt mindaddig nem továbbíthatja, amíg az előírások nem teljesülnek.	
		
1.4.2.2.4	Ha a fuvarozó a szállítás alatt olyan szabálytalanságot észlel, amely a szállítás biztonságát veszélyezteti, a küldemény továbbítását – a közlekedés és a küldemény biztonsága, illetve a közbiztonság figyelembevételével – a lehető leghamarabb meg kell szakítania.	
	A szállítás csak akkor folytatható, ha a küldemény megfelel az előírásoknak. Az útvonal hátralevő része szerint illetékes hatóság(ok) azonban engedélyt adhatnak a szállítás folytatására.	
	Amennyiben a szabálytalanság nem szüntethető meg, illetve a szállítás folyatására engedélyt nem adtak, az illetékes hatóságoknak a szükséges közigazgatási eszközökkel támogatniuk kell a fuvarozót. Ugyanez vonatkozik arra az esetre is, ha a fuvarozó tájékoztatja hatóságot, hogy a feladó nem közölte vele az áru veszélyességét, és a fuvarozási szerződésekre vonatkozó jogszabályok alapján az árut lerakni, megsemmisíteni vagy ártalmatlanná tenni kívánja.	
		
1.4.2.3	Címzett	
		
1.4.2.3.1	A címzett kötelezettsége az áru átvétele – kivéve, ha az átvétel megtagadására kellő indokkal rendelkezik –, ill. kirakás után ellenőrizni, hogy az őt érintő RID előírásokat betartották.	
	A címzettre – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	el kell végeznie a RID által megkövetelt esetekben a kocsik és konténerek előírt tisztítását és fertőtlenítését;	
	b)	biztosítania kell, hogy ha már a kocsikat és konténereket teljesen kiürítették, kitisztították, ill. fertőtlenítették, ne legyenek rajtuk láthatók a nagybárcák és a narancssárga tábla jelölések.	
	Egy kocsi vagy konténer csak akkor adható vissza vagy használható fel ismét, ha az előzőekben említett előírásokat betartották.	
		
1.4.2.3.2	Ha a címzett más résztvevők (kirakó, tisztító, fertőtlenítő helyek stb.) szolgáltatásait is igénybe veszi, akkor megfelelő intézkedéseket kell foganatosítania annak biztosítására, hogy az 1.4.2.3.1 pont előírásainak megfeleljenek.	
		
1.4.3	A többi résztvevő kötelezettségei	
	A többi résztvevőt, ill. kötelezettségeiket a következő – nem teljes körű – felsorolás tartalmazza. A többi résztvevő kötelezettségei az előző 1.4.1 szakaszból következnek, amennyiben tudatában vannak vagy tudatában kell lenniük, hogy feladataikat a RID hatálya alá eső fuvarozási tevékenység részeként végzik.	
		
1.4.3.1	Berakó	
		
1.4.3.1.1	A berakóra – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	csak akkor adhatja át az árut a fuvarozónak, ha az a RID szerint fuvarozható;	
	b)	amikor becsomagolt veszélyes árut vagy tisztítatlan, üres csomagolóeszközt ad át szállításra, ellenőriznie kell a csomagolóeszközök sértetlenségét. Nem adhat át olyan küldeménydarabot, amelynek csomagolóeszköze sérült – különösen, ha az nem tömített, szivárog vagy fennáll a veszélyes áru kifolyásának veszélye –, amíg a sérülést ki nem javították; ugyanez vonatkozik a tisztítatlan, üres csomagolóeszközökre is;	
	c)	amikor veszélyes árut rak egy kocsiba vagy nagykonténerbe, be kell tartania a rakodásra és árukezelésre vonatkozó különleges előírásokat;	
	d)	amikor a veszélyes árut közvetlenül adja át a fuvarozónak szállítás céljából, figyelembe kell vennie a kocsi vagy nagykonténer bárcázására (nagybárcák elhelyezésére) és a kocsi vagy nagykonténer narancssárga táblával való jelölésére vonatkozó előírásokat;	
	e)	amikor a küldeménydarabokat berakja, be kell tartania az együvé rakásra vonatkozó tiltásokat, figyelembe véve a kocsiban vagy nagykonténerben levő, korábban berakott veszélyes árukat és az élelmiszerektől, egyéb fogyasztási cikkektől és takarmánytól való elkülönítésre vonatkozó előírásokat.	
		
1.4.3.1.2	Az 1.4.3.1.1. a), d) és e) pont esetében azonban a berakó megbízhat a többi résztvevőtől kapott információkban és adatokban.	
		
1.4.3.2	Csomagoló	
	A csomagolóra - az 1.4.1 szakasz figyelembevételével - különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	be kell tartania a csomagolási és az egybecsomagolási feltételekre vonatkozó előírásokat;	
	b)	amikor egy küldeménydarabot szállításra előkészít, be kell tartania a küldeménydarabok jelölésére és bárcázására vonatkozó előírásokat.	
		
1.4.3.3	Töltő	
	A töltőre – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	a tartány megtöltése előtt meg kell győződnie arról, hogy a tartány és szerelvényei kielégítő műszaki állapotban vannak;	
	b)	meg kell győződnie arról, hogy a tartálykocsi, battériás kocsi, leszerelhető tartányos kocsi, mobil tartány, tankkonténer vagy MEG-konténer időszakos vizsgálatának érvényességi ideje még nem járt le;	
	c)	tartányba csak olyan veszélyes árut tölthet, amelynek szállítására az adott tartány engedélyezve van;	
	d)	a tartányok töltése során be kell tartania a szomszédos tartánykamrákban levő veszélyes árukra vonatkozó előírásokat;	
	e)	a töltés során be kell tartania a betöltendő anyagra engedélyezett legnagyobb töltési fokot vagy az űrtartalom literenkénti legnagyobb töltési tömeget;	
	f)	a tartány megtöltése után ellenőriznie kell a zárószerkezetek tömörségét;	
	g)	biztosítania kell, hogy az általa megtöltött tartány külsején ne maradjon a betöltött anyagból semmilyen veszélyes maradék;	
	h)	a veszélyes áru szállításra történő előkészítése során biztosítania kell, hogy a narancssárga táblák és veszélyességi bárcák vagy nagybárcák az előírás szerint el legyenek helyezve a tartányokon, a kocsikon és a kis- és nagykonténereken;	
	i)	cseppfolyósított gáz tartálykocsiba töltése előtt és után figyelembe kell vennie az ide vonatkozó különleges ellenőrzési előírásokat.	
		
1.4.3.4	Tankkonténer vagy mobil tartány üzembentartója	
	A tankkonténer vagy mobil tartány üzemben tartójára – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	biztosítania kell, hogy a gyártásra, a szerelvényekre, a vizsgálatokra és a jelölésre vonatkozó követelményeknek megfeleljenek;	
	b)	biztosítania kell, hogy a tartányt és szerelvényeit oly módon tartsák karban, ami biztosítja, hogy rendes üzemeltetési körülmények között a tankkonténer vagy a mobil tartány a következő időszakos vizsgálatig kielégítse a RID előírásait;	
	c)	soron kívüli ellenőrzést kell végeztetnie, ha a tartány vagy szerelvényei biztonságát javítás, átalakítás vagy baleset csökkentheti.	
		
1.4.3.5	Tartálykocsi üzembentartója	
	A tartálykocsi üzembentartójára – az 1.4.1 szakasz figyelembevételével – különösen a következő kötelezettségek hárulnak:	
	a)	biztosítania kell, hogy a gyártásra, a szerelvényekre, a vizsgálatokra és a jelölésre vonatkozó követelményeknek megfeleljenek;	
	b)	biztosítania kell, hogy a tartányt és szerelvényeit oly módon tartsák karban, ami biztosítja, hogy rendes üzemeltetési körülmények között a tartálykocsi a következő időszakos vizsgálatig kielégítse a RID előírásait;	
	c)	soron kívüli ellenőrzést kell végeztetnie, ha a tartány vagy szerelvényei biztonságát javítás, átalakítás vagy baleset csökkentheti.	
		
1.4.3.6	Vasúti infrastruktúra üzemeltetője	
	Az 1.4.1 szakasz alapján a vasúti infrastruktúra üzemeltetőjének gondoskodnia kell arról, hogy a rendezőpályaudvarokra az 1.11 fejezet szerinti “Belső veszélyelhárítási terv” készüljön.	
		
	1.5 fejezet	
		
	Eltérések	
		
1.5.1	Ideiglenes eltérések	
		
1.5.1.1	A RID előírásainak a műszaki és ipari fejlődéshez igazítása céljából a Tagállamok illetékes hatóságai közvetlenül egymás között megállapodhatnak abban, hogy területeiken bizonyos fuvarozásokat ideiglenesen a RID előírásaitól eltérően engedélyeznek, feltéve, hogy ez a biztonságot nem veszélyezteti. Annak a hatóságnak, amely az ideiglenes eltérést kezdeményezte, értesítenie kell az ilyen ideiglenes eltérésekről a Központi Hivatalt, hogy az a Tagállamok tudomására hozhassa.6)	
	Megjegyzés: Az 1.7.4 szakasz szerinti “Külön megegyezés” nem tekinthető az ezen fejezet szerinti ideiglenes eltérésnek.	
		
1.5.1.2	Az ideiglenes eltérés érvényességének időtartama nem lehet öt évnél hosszabb az életbe lépésétől számítva. Az ideiglenes eltérés automatikusan megszűnik a RID megfelelő módosításának életbelépési dátumától kezdve.	
		
1.5.1.3	Az ideiglenes eltérések a CIM Egységes Szabályok 5. cikk 2. § szerinti magállapodások. Az ideiglenes eltérések alapján végzett fuvarozások a RID szerinti fuvarozások.	
	Megjegyzés: A CIM Egységes szabályok 5. cikk 2. § szövege a következő:	
	“2. § – Két vagy több Állam megállapodással, vagy két vagy több vasút díjszabási rendelkezésekkel megegyezhet olyan feltételekben, amelyek alapján bizonyos anyagok vagy bizonyos tárgyak, amelyeket a RID a fuvarozásból kizár, mégis fuvarozhatók.	
	Az Államok és a vasutak hasonlóképpen enyhíthetik a RID-ben előírt fuvarozási feltételeket.	
	Ezeket a megállapodásokat és díjszabási rendelkezéseket ki kell hirdetni és a Központi Hivatallal közölni kell, a Központi Hivatal ezeket a Tagállamok tudomására hozza.”	
		
1.5.2	Katonai küldemények	
	A katonai küldeményekre, azaz az 1 osztály anyagait és tárgyait tartalmazó olyan küldeményekre, amelyek a fegyveres erőkhöz tartoznak, vagy a fegyveres erők ellenőrzése alatt állnak, eltérő rendelkezések vonatkoznak [lásd az 5.2.1.5 bekezdést, az 5.2.2.1.8, 5.3.1.1.2 és 5.4.1.2.1 f) pontot, valamint a 7.2.4 szakasz W2 különleges előírását].	
		
	1.6 fejezet	
		
1.6.1	Átmeneti előírások	
		
1.6.1.1	A RID anyagai és tárgyai – más előírás hiányában –  2005. június 30-ig a RID 2004. december 31-ig érvényes előírásai7) szerint is fuvarozhatók.	
	Megjegyzés: A fuvarlevélbe teendő bejegyzésekre lásd az 5.4.1.1.12 pontot.	
		
1.6.1.2	Azok a veszélyességi bárcák, amelyek 2004. december 31-ig megfeleltek az akkor érvényes mintának, a készlet kifogyásáig használhatók.	
		
1.6.1.3	Azok az 1 osztályba tartozó anyagok és tárgyak, amelyek valamely Tagállam fegyveres erőihez tartoznak és amelyeket 1990. január 1-je előtt a RID akkor érvényes előírásainak8) megfelelően csomagoltak, 1989. december 31-e után is fuvarozhatók, amennyiben a csomagolások sértetlenek és a fuvarlevélbe tett bejegyzés szerint ezek 1990. január 1-je előtt csomagolt katonai áruk. Az erre az osztályra 1990. január 1-jétől érvényes egyéb előírásokat be kell tartani.	
		
1.6.1.4	Azok az 1 osztályba tartozó anyagok és tárgyak, amelyeket 1990. január 1-je és 1996. december 31-e között a RID ezen időszakban érvényes előírásainak9) megfelelően csomagoltak, 1996. december 31-e után is fuvarozhatók, amennyiben a csomagolások sértetlenek és a fuvarlevélbe tett bejegyzés szerint ezek az 1 osztályba tartozó olyan áruk, amelyeket 1990. január 1-je és 1996. december 31-e között csomagoltak.	
		
1.6.1.5	Azok az IBC-k, amelyeket a 405 szélzetszám (5) bekezdésének és az 555 szélzetszám (3) bekezdés 1999. január 1-je előtt érvényes előírásai szerint gyártottak, de nem felelnek meg a 405 szélzetszám (5) bekezdésének és az 555 szélzetszám (3) bekezdés 1999. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.1.6	Azok az IBC-k, amelyeket 2003. január 1-je előtt az 1612 szélzetszám (1) bekezdése 2001. június 30-ig érvényes előírásai szerint gyártottak, de a 6.5.2.1.1 pont szerinti betűk, számok és jelek magassága nem felel meg a 2001. július 1-től érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.1.7	Azok a típusjóváhagyások, amelyeket a nagy vagy közepes molekulatömegű polietilénből gyártott hordókra, kannákra, ill. összetett csomagolóeszközökre a 6.1.5.2.6 pont 2004. december 31-ig érvényes előírásai alapján 2005. július 1-je előtt adtak ki, de nem felelnek meg a 4.1.1.19 bekezdés követelményeinek, 2009. december 31-ig érvényesek. Az e típusjóváhagyások alapján gyártott és jelöléssel ellátott csomagolóeszközök a 4.1.1.15 bekezdésben meghatározott felhasználási időtartamuk leteltéig használhatók.	
		
1.6.1.8	Az 5.3.2.2 bekezdés 2004. december 31-ig érvényes követelményeinek megfelelő narancssárga jelölések továbbra is használhatók.	
		
1.6.1.9	(fenntartva)	
		
1.6.1.10	Azok a 2003. július 1-je előtt gyártott lítium-cellák, ill. akkumulátorok, amelyeket a 2002. december 31-ig érvényes előírások szerint bevizsgáltak, de a 2003. január 1-jétől érvényes előírások szerint nem vizsgáltak, valamint az ilyen lítium-cellákat, ill. akkumulátorokat tartalmazó készülékek 2013. június 30-ig szállíthatók, ha egyébként minden más előírásnak megfelelnek.	
		
1.6.2	Tartályok a 2 osztály gázaihoz	
		
1.6.2.1	Azok az 1997. január l-je előtt gyártott tartályok, amelyek a RID 1997. január 1-jétől érvényes előírásainak nem felelnek meg, de amelyek fuvarozása a RID 1996. december 31-ig érvényes előírásai szerint engedélyezett volt, ezen időpont után is használhatók, amennyiben a P200 és a P203 csomagolási utasításban előírt időszakos vizsgálatok alapján megfelelnek.	
		
1.6.2.2	Azok az 1.2.1 szakaszban található meghatározás szerinti palackok, amelyeket első alkalommal vagy időszakosan 1997. január 1-je előtt vizsgáltak, következő töltésük vagy következő időszakos vizsgálatuk időpontjáig tisztítatlan, üres állapotban bárcák nélkül is fuvarozhatók.	
		
1.6.2.3	A 2003. január 1-je előtt gyártott tartályok 2003. január 1-je után is viselhetik azokat a jelöléseket, amelyek a 2002. december 31-ig érvényes követelményeknek felelnek meg.	
		
1.6.3	Tartálykocsik és battériás kocsik	
		
1.6.3.1	Azokat a tartálykocsikat, amelyeket az 1978. október 1-jétől alkalmazható előírások életbe lépése előtt gyártottak, továbbra is használhatók, ha a tartány szerelvényei kielégítik a 6.8 fejezet követelményeit. 	
	A tartányok falvastagságát – a 2 osztály cseppfolyósított gázainak szállítására használt tartányok kivételével – szerkezeti acélból gyártott tartánynál legalább 0,4 MPa (4 bar) tervezési nyomásra (túlnyomásra), alumíniumból és alumíniumötvözetből gyártott tartánynál legalább 200 kPa (2 bar) tervezési nyomásra (túlnyomásra) kell méretezni.	
		
1.6.3.2	Az időszakos vizsgálatokat az átmeneti előírások szerint tovább használt tartálykocsik esetén a 6.8.2.4 és a 6.8.3.4 bekezdés előírásai az egyes osztályokra vonatkozó különleges előírások szerint kell végrehajtani. Hacsak a korábbiakban nagyobb próbanyomás nem volt előírva, az alumíniumból és alumíniumötvözetből gyártott tartányoknál elegendő a 200 kPa (2 bar) próbanyomás (túlnyomás).	
		
1.6.3.3	Azok a tartálykocsik, amelyek ezeknek az 1.6.3.1 és az 1.6.3.2 bekezdés átmeneti előírásainak megfelelnek, 1998. szeptember 30-ig tovább használhatók olyan veszélyes áruk fuvarozására, amelyekre eredetileg engedélyezve voltak. Ez az átmeneti időszak nem érvényes a 2 osztályba tartozó anyagok fuvarozására használt tartálykocsikra, sem az olyan tartálykocsikra, amelyeknek falvastagsága és szerelvényei megfelelnek a 6.8 fejezet előírásainak.	
		
1.6.3.4	Azok a tartálykocsik, amelyeket az 1988. január 1-je előtt az 1987. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg az 1988. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók. Ez érvényes azokra a tartálykocsikra is, amelyek nincsenek ellátva az 1988. január 1-jétől a XI. Függelék 1.6.1 pontjában előírt jelöléssel a tartány anyagának feltüntetésére.	
		
1.6.3.5	Azok a tartálykocsik, amelyeket az 1993. január 1-je előtt az 1992. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg az 1993. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.6	Azok a tartálykocsik, amelyeket az 1995. január 1-je előtt az 1994. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg az 1995. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.7	Azok az 55…61 °C közötti lobbanáspontú gyúlékony, folyékony anyagok szállítására szolgáló tartálykocsik, amelyeket az 1997. január 1-je előtt a XI. Függelék 1.2.7, 1.3.8 és 3.3.3 pontjának 1996. december 31-ig érvényes előírásai szerint gyártottak, de nem felelnek meg ezen pontok 1997. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.8	A 2 osztály anyagainak szállítására szolgáló, 1997. január 1-je előtt gyártott tartálykocsik, leszerelhető tartányos kocsik és battériás kocsik a következő időszakos vizsgálat időpontjáig viselhetik az 1996. december 31-ig érvényes előírások szerinti jelölést. Amikor a RID módosítása következtében egyes gázok helyes szállítási megnevezése módosul, a táblán, ill. a tartányon (lásd a 6.8.3.5.2 és a 6.8.3.5.3 pontot) nem szükséges a megnevezést módosítani, amennyiben a gáz(ok) megnevezését a tartálykocsin, leszerelhető tartányos kocsin, battériás kocsin vagy a rajtuk levő táblán [lásd a 6.8.3.5.6 b) és c) pontot] a következő időszakos vizsgálat során módosítják.	
		
1.6.3.9	(fenntartva)	
		
1.6.3.10	(fenntartva)	
		
1.6.3.11	Azok a tartálykocsik, amelyeket 1997. január 1-je előtt az 1996. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg a XI. Függelék 3.3.3 és 3.3.4 pontja 1997. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.12	Az UN 2401 piperidin szállítására szolgáló tartálykocsik, amelyeket a XI. Függelék 3.2.3 pontjának 1998. december 31-ig érvényes előírásai szerint gyártottak, de nem felelnek meg az 1999. január 1-jétől alkalmazható előírásoknak, 2009. december 31-ig tovább használhatók.	
		
1.6.3.13	Az UN 3257 számú anyagok fuvarozására szolgáló, 1997. január 1-je előtt gyártott tartálykocsik, amelyek azonban nem felelnek meg az 1997. január 1-jétől érvényes előírásoknak, 2006. december 31-ig tovább használhatók.	
		
1.6.3.14	Azok a tartálykocsik, amelyeket 1999. január 1-je előtt a XI. Függelék 5.3.6.3 pontjának 1998. december 31-ig érvényes előírásai szerint gyártottak, de nem felelnek meg XI. Függelék 5.3.6.3 pontjának 1999. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.15	(fenntartva)	
		
1.6.3.16	(fenntartva)	
		
1.6.3.17	(fenntartva)	
		
1.6.3.18	Azok a tartálykocsik és battériás kocsik, amelyeket 2003. január 1-je előtt a 2001. június 30-ig érvényes előírások szerint gyártottak, azonban nem felelnek meg a 2001. július 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
	A gyártási típus jóváhagyásban a tartánykód hozzárendelést és az ehhez tartozó jelölést 2011. január 1-jéig kell elkészíteni.	
	A 6.8.4 szakasz szerinti különleges előírások TC, TE és TA betűkből és számokból álló kódjait a tartánykód hozzárendelésekor, vagy a 6.8.2.4 bekezdésben előírt valamelyik következő időszakos vizsgálat alkalmával, de legkésőbb 2010. december 31-ig kell felvinni.	
		
1.6.3.19	(fenntartva)	
		
1.6.3.20	Azok a tartálykocsik, amelyeket 2003. július 1-je előtt, a 2002. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, és nem felelnek meg a 6.8.4 szakasz b) pont TE15 különleges előírása és a 6.8.2.1.7 pont 2003. január 1-jétől érvényes követelményeinek, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.21	Azok a 2003. január 1-je előtt, a 2001. június 30-ig érvényes előírások szerint gyártott tartálykocsik, amelyek megfelelnek a 6.8.2.2.10 pont előírásainak, de nincs rajtuk nyomásmérő- vagy más alkalmas jelzőeszköz, ennek ellenére a 6.8.2.4.2 pont szerinti következő időszakos vizsgálatig, de legfeljebb 2010. december 31-ig légmentesen zártnak tekinthetők.	
		
1.6.3.22	Azok az alumíniumötvözetből készült tartálykocsik, amelyeket 2003. január 1-je előtt a 2002. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg a 2003. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.23	Az UN 2073 és 3318 számú gázok szállítására szolgáló tartálykocsik, amelyek nem felelnek meg az 5.3.5 szakasz és a 6.8.4 e) bekezdés TM6 különleges előírása 2003. január 1-jétől érvényes követelményeinek, a következő vizsgálatig, de legfeljebb 2006. december 31-ig tovább használhatók.	
		
1.6.3.24	Az UN 1052, 1170 és 2073 számú maró gázok szállítására szolgáló, 2003. január 1-je előtt, a 2002. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártott tartálykocsik, amelyek nem felelnek meg a 6.8.5.1.1 b) pont 2003. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.25	A 6.8.2.4.3 pontban előírt tömörségi vizsgálat időpontját a 6.8.2.5.1 pont szerinti tartánytáblán a 2005. január 1-je után végrehajtott első tömörségi vizsgálatig nem szükséges feltüntetni.	
		
1.6.3.26	(fenntartva)	
		
1.6.3.27	a)	Azok a 2005. január 1-je előtt gyártott tartálykocsik és battériás kocsik, 	
	-	amelyek a 2 osztályba, a T, TF, TC, TO, TFC vagy TOC betű(ke)t tartalmazó osztályozási kód alá tartozó gázok szállítására szolgálnak, valamint	
	-	a 3 – 8 osztály olyan anyagainak szállítására szolgálnak, amelyeknél a 3.2 fejezet “A” táblázat 12 oszlopában L15CH, L15DH vagy L21DH tartánykód található,	
	és nem felelnek meg a 6.8.4 szakasz TE22 különleges előírása 2005. január 1-jétől érvényes követelményeinek, továbbra is használhatók. Legkésőbb 2011. január 1-jéig utólagosan fel kell szerelni a TE22 különleges előírásban meghatározott szerkezeteket, ez esetben azonban elegendő, ha a legkisebb energiaelnyelő képesség a kocsi mindkét végén 500 kJ.	
	b)	Azok a 2007. január 1-je előtt gyártott tartálykocsik és battériás kocsik,	
	-	amelyek a 2 osztályba, a csak F betűt tartalmazó osztályozási kód alá tartozó gázok szállítására szolgálnak, valamint	
	-	a 3 – 8 osztály olyan anyagainak szállítására szolgálnak, amelyeknél a 3.2 fejezet “A” táblázat 12 oszlopában L10BH, L10CH vagy L10DH tartánykód található, 	
	és nem felelnek meg a 6.8.4 szakasz TE22 különleges előírása 2007. január 1-jétől érvényes követelményeinek, továbbra is használhatók.10)	
		
1.6.3.28	Azokat a 2005. január 1-je előtt, a 2004. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártott tartálykocsikat, amelyek nem felelnek meg a 6.8.2.2.1 pont második bekezdése előírásainak, legkésőbb a következő felújításkor vagy javításkor kell átalakítani, ha ez gyakorlatilag lehetséges és az elvégzett munka a szerkezeti elemek megbontásával jár.	
		
1.6.3.29	Azok a 2005. január 1-je előtt gyártott tartálykocsik, amelyek nem felelnek meg a 6.8.2.2.4 pont 2005. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.3.30		
		
1.6.3.40	(fenntartva)	
		
1.6.4	Tankkonténerek és MEG-konténerek	
		
1.6.4.1	Azok a tankkonténerek, amelyeket 1988. január 1-je előtt az 1987. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, és nem felelnek meg az 1988. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.2	Azok a tankkonténerek, amelyeket 1993. január 1-je előtt az 1992. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, és nem felelnek meg de az 1993. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.3	Azok az 1995. január 1-je előtt gyártott tankkonténerek, amelyeket az 1994. december 31-ig érvényes előírásoknak megfelelően gyártottak, de nem felelnek meg az 1995. január 1-jétől érvényes előírásoknak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.4	Azok az 55…61 °C közötti lobbanáspontú gyúlékony, folyékony anyagok szállítására szolgáló tankkonténerek, amelyeket 1997. január 1-je előtt a X. Függelék 1.2.7, 1.3.8 és 3.3.3 pontjának 1996. december 31-ig érvényes előírásai szerint gyártottak, de nem felelnek meg ezen pontok 1997. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.5	Amikor a RID módosítása következtében egyes gázok helyes szállítási megnevezése módosul, a táblán, ill. a tartányon (lásd a 6.8.3.5.2 és a 6.8.3.5.3 pontot) nem szükséges a megnevezést módosítani, amennyiben a gáz(ok) megnevezését a tankkonténeren, a MEG-konténeren vagy a rajtuk levő táblán [lásd a 6.8.3.5.6 b) és c) pontot] a következő időszakos vizsgálat során módosítják.	
		
1.6.4.6	(fenntartva)	
		
1.6.4.7	Azok a tankkonténerek, amelyeket 1997. január 1-je előtt az 1996. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg a X. Függelék 3.3.3 és 3.3.4 pontja 1997. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.8	Azok a tankkonténerek, amelyeket 1999. január 1-je előtt a X. Függelék 5.3.6.3 pontjának 1998. december 31-ig érvényes előírásai szerint gyártottak, de nem felelnek meg X. Függelék 5.3.6.3 pontjának 1999. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.9	(fenntartva)	
		
1.6.4.10	Az UN 3257 számú anyagok szállítására szolgáló, 1997. január 1-je előtt gyártott tankkonténerek, amelyek nem felelnek meg az 1997. január 1-jétől érvényes előírásoknak, 2004. december 31-ig tovább használhatók.	
		
1.6.4.11	(fenntartva)	
		
1.6.4.12	Azok a tankkonténerek és a MEG-konténerek, amelyeket 2001. július 1-je előtt a RID 2001. június 30-ig érvényes előírásainak megfelelően gyártottak, de nem felelnek meg a 2001. július 1-jétől érvényes előírásoknak, tovább használhatók. A gyártási típus jóváhagyásban a tartánykód hozzárendelést és az ehhez tartozó jelölést 2008. január 1-jéig kell elkészíteni.	
	A 6.8.4 szakasz szerinti különleges előírások TC, TE és TA betűkkel kezdődő, betűkből és számokból álló kódjait a tartánykód hozzárendelésekor, vagy a 6.8.2.4 bekezdésben előírt valamelyik következő időszakos vizsgálat alkalmával, de legkésőbb 2008. december 31-ig kell felvinni.	
		
1.6.4.13	Azok a 2003. július 1-je előtt, a 2002. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártott tankkonténerek, amelyek nem felelnek meg a 6.8.2.1.7 pont és a 6.8.4 szakasz b) pont TE15 különleges előírása 2003. január 1-jétől érvényes követelményeinek, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.14	Az UN 1052, 1170 és 2073 számú maró gázok szállítására szolgáló, 2003. január 1-je előtt, a 2002. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártott tankkonténerek, amelyek nem felelnek meg a 6.8.5.1.1 b) pont 2003. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.4.15	A 6.8.2.4.3 pontban előírt tömörségi vizsgálat időpontját a 6.8.2.5.1 pont szerinti tartánytáblán a 2005. január 1-je után végrehajtott első tömörségi vizsgálatig nem szükséges feltüntetni.	
		
1.6.4.16	Azok a 2003. január 1-je előtt, a 2001. június 30-ig érvényes előírások szerint gyártott tankkonténerek, amelyek megfelelnek a 6.8.2.2.10 pont előírásainak, de nincs rajtuk nyomásmérő- vagy más alkalmas jelzőeszköz, ennek ellenére a 6.8.2.4.2 pont szerinti következő időszakos vizsgálatig, de legfeljebb 2007. december 31-ig légmentesen zártnak tekinthetők.	
		
1.6.4.17 –		
1.6.4.19	(fenntartva)	
		
1.6.4.20	Azok a 2005. január 1-je előtt gyártott, hulladékok szállítására szolgáló, vákuummal üzemelő tankkonténerek, amelyeket a 2004. december 31-ig érvényes előírások szerint gyártottak, de nem felelnek meg a 6.10.3.9 bekezdés 2005. január 1-jétől érvényes előírásainak, továbbra is használhatók.	
		
1.6.5	(fenntartva)	
		
1.6.6	7 osztály	
		
1.6.6.1	Küldeménydarabok, amelyekhez a Nemzetközi Atomenergia ügynökség 6. sz. Biztonsági sorozat 1985. évi és 1985. évi (1990-ben) módosított kiadása szerint nem szükséges a küldeménydarab-minta illetékes hatóság általi engedélyezése	
	Azok az engedményes küldeménydarabok, IP-1, IP-2 és IP-3 típusú ipari küldeménydarabok és A típusú küldeménydarabok, amelyekhez nem volt szükséges a küldeménydarab-minta illetékes hatóság általi engedélyezése és kielégítik a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség “Előírások a radioaktív anyagok biztonságos szállítására” (NAÜ 6. sz. Biztonsági sorozat) 1985. évi vagy 1985. évi (1990-ben) módosított kiadásának követelményeit, továbbra is használhatók, azzal a kikötéssel, hogy az 1.7.3 szakasz szerinti kötelező minőségbiztosítási programra, ill. a 2.2.7.7 bekezdésben az aktivitási határértékekre és anyag korlátozásra vonatkozó előírásokat be kell tartani.	
	A 2003. december 31-e után gyártott vagy átalakított csomagolóeszközöknek (kivéve hogyha az átalakítás a biztonságot növeli) meg kell felelniük az érvényben lévő RID előírásoknak. A Nemzetközi Atomenergia ügynökség “Előírások a radioaktív anyagok biztonságos szállítására” (NAÜ 6. sz. Biztonsági sorozat) 1985. évi vagy 1985. évi (1990-ben) módosított kiadása szerint legkésőbb 2003. december 31-ig szállításra előkészített küldeménydarabok továbbra is szállíthatók. Az ezen időpont után szállításra előkészített küldeménydaraboknak meg kell felelniük az érvényben lévő RID előírásoknak.	
		
1.6.6.2	Küldeménydarabok, amelyeket a Nemzetközi Atomenergia ügynökség 6. sz. Biztonsági sorozat 1973. évi, 1973. évi módosított, 1985. évi és 1985. évi (1990-ben) módosított kiadásának előírásai szerint engedélyeztek	
		
1.6.6.2.1	A Nemzetközi Atomenergia ügynökség 6. sz. Biztonsági sorozat 1973. évi vagy 1973. évi módosított kiadásának előírásai szerint az illetékes hatóság által engedélyezett küldeménydarab mintának megfelelően gyártott küldeménydarabok továbbra is használhatóak azzal a kikötéssel, hogy a küldeménydarab minta többoldalú engedélyezésére, az 1.7.3 szakaszban a kötelező minőségbiztosítási programra, ill. a 2.2.7.7 bekezdésben az aktivitási határértékekre és anyagkorlátozásra vonatkozó előírásokat be kell tartani. Új gyártás beindítása nem engedélyezhető. A csomagolóeszköz minta vagy az engedélyezett radioaktív tartalom fajtájának vagy mennyiségének olyan változtatása, amely az illetékes hatóság szerint a biztonságot lényegesen befolyásolná, meg kell feleljen az érvényben lévő RID előírásainak. Minden egyes csomagolóeszközhöz az 5.2.1.7.5 pont szerinti sorozatszámot hozzá kell rendelni és a csomagolóeszköz külsején fel kell tüntetni.	
		
1.6.6.2.2	A Nemzetközi Atomenergia ügynökség 6. sz. Biztonsági sorozat 1985. évi vagy 1985. évi (1990-ben) módosított kiadásának előírásai szerint az illetékes hatóság által engedélyezett küldeménydarab mintának megfelelően gyártott küldeménydarabok 2003. december 31-ig tovább használhatóak, azzal a kikötéssel, hogy az 1.7.3 szakaszban a kötelező minőségbiztosítási programra, ill. a 2.2.7.7 bekezdésben az aktivitási határértékekre és anyag korlátozásra vonatkozó előírásokat be kell tartani. Ezen időpont utáni használat esetén ezen felül a küldeménydarab minta többoldalú engedélyezése is szükséges. A csomagolóeszköz minta vagy az engedélyezett radioaktív tartalom fajtájának vagy mennyiségének olyan változtatása, amely az illetékes hatóság szerint a biztonságot lényegesen befolyásolná, meg kell feleljen az érvényben lévő RID előírásainak. Minden küldeménydarabnak, amelynek gyártása 2006. december 31-e után kezdődik, meg kell felelnie az érvényben lévő RID előírásoknak.	
		
1.6.6.3	Különleges formájú radioaktív anyagok, amelyeket a Nemzetközi Atomenergia ügynökség 6. sz. Biztonsági sorozat 1973. évi, 1973. évi módosított, 1985. évi vagy 1985. évi (1990-ben) módosított kiadásának előírásai szerint engedélyeztek	
	Az olyan minta szerint gyártott különleges formájú radioaktív anyag, amelyre az illetékes hatóság a Nemzetközi Atomenergia ügynökség 6. sz. Biztonsági sorozat 1973. évi, 1973. évi módosított, 1985. évi vagy 1985. évi (1990-ben) módosított kiadásának előírásai szerint adott ki egyoldalú engedélyt, tovább használható, ha az megfelel az 1.7.3 szakasz vonatkozó előírásai szerinti kötelező minőségbiztosítási programnak. Minden különleges formájú radioaktív anyagnak, amelyet 2003. december 31-e után gyártanak, meg kell felelnie az érvényben lévő RID előírásoknak.	
		
	1.7 fejezet	
		
	Általános követelmények a 7 osztályra	
		
1.7.1	Általános előírások	
		
1.7.1.1	A RID olyan szabályokat állapít meg, amelyek által a radioaktív anyagok szállításával kapcsolatos sugárzásból, kritikusságból vagy hőhatásból eredően a személyeket, javakat vagy környezetet érő veszélyek megfelelően kezelhetők. Ezek a szabályok az Nemzetközi Atomenergia 	
	Ügynökség “Előírások a radioaktív anyagok biztonságos szállítására”, 1996. (2003. évi átdolgozás), Biztonsági Szabványok Sorozat, TS-R-1 kiadványon alapulnak (Bécs, 2004.) Az előírásokhoz magyarázatok találhatók az IAEA “Advisory Material for the IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Materials”, Safety Standard Series No. TS-G-1.1 (ST-2), IAEA Vienna (2002) kiadványban.	
		
1.7.1.2	A RID célja a személyek, a javak és a környezet védelme a sugárzás hatásaival szemben a radioaktív anyagok szállítása során. Ez a védelem azáltal érhető el, hogy követelményeket támaszt:	
	a)	a radioaktív tartalom megtartására;	
	b)	a külső sugárzási szint korlátozására;	
	c)	a kritikusság megelőzésére; és	
	d)	a hőhatás okozta károk megelőzésére.	
	Ezek a követelmények elsősorban azáltal teljesülnek, hogy a kocsik és a küldeménydarabok tartalmának határértékei, ill. a küldeménydarab minták minőségi követelményei a radioaktív tartalom veszélyességének függvényében különböző fokozatokra vannak meghatározva. Másodsorban a küldeménydarabokra, kezelésükre, a csomagolóeszköz karbantartására vonatkozó, a radioaktív tartalom fajtáját figyelembe vevő követelmények meghatározásával és végül az adminisztratív ellenőrzések előírásával, – vagy ahol szükséges – az illetékes hatóság általi jóváhagyás megkövetelésével.	
		
1.7.1.3	A RID előírásait a radioaktív anyagok vasúti fuvarozására kell alkalmazni, beleértve a radioaktív anyagok használatával együtt járó fuvarozásokat is. A “szállítás” magában foglalja a radioaktív anyag mozgatásával kapcsolatos minden tevékenységet, a csomagolóeszköz tervezését, gyártását, karbantartását és javítását, a radioaktív rakomány előkészítését, feladását, berakását, szállítását (beleértve a közbenső tárolását), kirakását és átvételét a rendeltetési helyen. A RID által a minőségi követelmények meghatározásánál alkalmazott különböző fokozatok három súlyossági szinttel jellemezhetők:	
	a)	szokásos szállítási körülmények (rendkívüli esemény nélkül);	
	b)	kisebb balesetek fellépése során fennálló szállítási körülmények;	
	c)	a szállítás során bekövetkező baleseti körülmények.	
		
1.7.2	Sugárvédelmi program	
		
1.7.2.1	A radioaktív anyagok fuvarozásához sugárvédelmi program szükséges, amely a sugárvédelmi követelmények kellő figyelembevételét célzó intézkedéseket tartalmaz.	
		
1.7.2.2	A programban alkalmazott intézkedések jellegét és mértékét a sugárterhelés nagyságához és valószínűségéhez kell igazítani. A programnak tartalmaznia kell az 1.7.2.3, az 1.7.2.4 bekezdés, ill. a 7.5.11 szakasz CW33 előírás 1.1) és 1.4) pontja követelményeit és az alkalmazható vészhelyzeti eljárásokat. A program dokumentumait ellenőrzés céljából, kérésre az illetékes hatóság rendelkezésére kell bocsátani.	
		
1.7.2.3	A védelmet és biztonságot optimálni kell annak érdekében, hogy az egyéni dózisok nagysága, a sugárzásnak kitett személyek száma és a sugárterhelés valószínűsége az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szinten maradhasson. Az optimáláskor tekintettel kell lenni a gazdasági és társadalmi tényezőkre. A személyek sugárterhelése nem haladhatja meg az erre meghatározott dóziskorlátokat. Rendszerszemléletű megközelítést kell alkalmazni, amely figyelembe veszi a szállítás és az egyéb tevékenységek kapcsolatát.	
		
1.7.2.4	Amennyiben a szállítási tevékenység során a foglalkozási sugárterhelésből eredő effektív dózis:	
	a)	teljesen valószínűtlen, hogy meghaladja az évi 1 mSv-et, sem különleges munkarendre, sem részletes megfigyelésre, sem dózis értékelési programra, sem pedig az egyéni sugárterhelés feljegyzésére nincs szükség;	
	b)	valószínűleg évi 1 és 6 mSv között van, akkor a munkahely sugárellenőrzésén vagy az egyéni sugárterhelés feljegyzésén alapuló dózis értékelési programot kell működtetni;	
	c)	valószínűleg meghaladja az évi 6 mSv-et, akkor egyéni sugárterhelési nyilvántartást kell vezetni.	
	Az egyéni sugárterhelési nyilvántartást, ill. a munkahely sugárellenőrzésének adatait meg kell őrizni.	
		
1.7.3	Minőségbiztosítás	
	A RID előírásainak való megfelelőség biztosítása érdekében a különleges formájú radioaktív anyagok, a kis mértékben diszpergálódó radioaktív anyagok és a küldeménydarabok tervezésére, gyártására, vizsgálatára, dokumentációjára, használatára, karbantartására, felügyeletére, valamint a szállításra és a szállítás közbeni átmeneti tárolásra az illetékes hatóság által elfogadott, nemzetközi, nemzeti vagy egyéb szabványokon alapuló minőségbiztosítási programot kell kialakítani és működtetni. Annak a tanúsítványnak, hogy a gyártási mintára vonatkozó követelményeket teljes mértékben teljesítették, az illetékes hatóság rendelkezésére kell állnia. A gyártónak, a feladónak és a felhasználónak – kérésre – az illetékes hatóság számára rendelkezésre kell bocsátania a gyártás vagy a használat ellenőrzéséhez szükséges berendezéseket és minden illetékes hatóság számára bizonyítani kell, hogy	
	a)	az alkalmazott gyártási eljárások és a felhasznált anyagok összhangban vannak az engedélyezett mintadarab specifikációival; és	
	b)	minden csomagolóeszközt rendszeresen megvizsgálnak és – szükség esetén – oly módon állítanak helyre és tartanak jó állapotban, hogy azok az ismételt felhasználás után is megfelelnek a vonatkozó előírásoknak és specifikációknak.	
	Amennyiben az illetékes hatóság engedélye szükséges, ezen engedély kiadása a minőségbiztosítási program alkalmasságának függvénye.	
		
1.7.4	Külön megegyezés	
		
1.7.4.1	A külön megegyezés az illetékes hatóság által jóváhagyott előírásokat jelenti, amelyek betartásával a RID radioaktív anyagokra vonatkozó követelményeinek nem mindenben megfelelő küldemény fuvarozható.	
	Megjegyzés: A külön megegyezés nem tekinthető az 1.5.1 szakasz szerinti ideiglenes eltérésnek.	
		
1.7.4.2	Azok a küldemények, amelyeknél a 7 osztályra vonatkozó valamely előírást nem lehet betartani, csak külön megegyezés alapján fuvarozhatók. Az illetékes hatóság akkor engedélyezheti egy küldemény vagy egy előre tervezett küldemény sorozat külön megegyezés alapján történő fuvarozását, ha megbizonyosodott arról, hogy a RID előírásait valóban nem lehet betartani és a RID által megkövetelt biztonsági szintet más eszközökkel el lehet érni. A teljes szállítási biztonságnak legalább olyan szintűnek kell lennie, mintha minden vonatkozó előírást betartottak volna. Az ilyen típusú nemzetközi küldeményekhez többoldalú engedélyre van szükség.	
		
1.7.5	Egyéb veszélyes tulajdonságokkal bíró radioaktív anyag	
	A radioaktív és hasadó tulajdonságokon kívül a küldeménydarab tartalmának minden járulékos veszélyét, így a robbanásveszélyt, gyúlékonyságot, piroforosságot, vegyi mérgezőképességet és maró hatást ugyancsak figyelembe kell venni az okmányokban, a csomagolásnál, a bárcázásnál, a feliratozásnál, a nagybárcák elhelyezésnél, az átmeneti tárolásnál, az elkülönítésnél és a szállításnál, hogy a RID veszélyes árukra vonatkozó minden előírása teljesüljön.	
		
1.7.6	Hiányosságok	
		
1.7.6.1	A RID-ben előírt, a sugárzási szintre, ill. a szennyezettségre vonatkozó határértékek túllépése esetén:	
	a)	erről a hiányosságról értesítenie kell a feladót	
	i)	a fuvarozónak, ha ezt a szállítás alatt észleli; ill.	
	ii)	a címzettnek, ha átvételkor észleli;	
	b)	a fuvarozónak, a feladónak, ill. a címzettnek:	
	i)	azonnal intézkednie kell az ebből eredő következmények elhárítására;	
	ii)	ki kell vizsgálnia az okokat, körülményeket és következményeket;	
	iii)	megfelelő intézkedéseket kell tennie azoknak az okoknak és körülményeknek a kiküszöbölésére, amelyek ehhez a hiányossághoz vezettek, és meg kell akadályoznia a hasonló körülmények ismételt előfordulását; és	
	iv)	az illetékes hatóságo(ka)t tájékoztatnia kell a hiányosság okairól és a végrehajtott vagy végrehajtandó elhárító, ill. megelőző tevékenységről; és	
	c)	a hiányosságról a feladót, ill. az illetékes hatóságo(ka)t lehetőleg minél hamarabb kell tájékoztatni, de ha besugárzás szempontjából veszélyhelyzet alakult ki vagy van kialakulóban, azonnal tájékoztatni kell őket.	
		
	1.8 fejezet	
		
	Biztonsági követelmények betartását biztosító ellenőrzések,
ill. a biztonságot elősegítő egyéb intézkedések	

1.8.1	A veszélyes áruk hatósági ellenőrzése	
		
1.8.1.1	A Tagállamok illetékes hatóságai illetékességi területükön bármikor ellenőrizhetik, hogy a veszélyes áru szállítással kapcsolatos előírásokat, beleértve a közbiztonsági intézkedésekre vonatkozókat is az 1.10.1.5 bekezdés szerint, betartják-e.	
	Az ellenőrzést azonban úgy kell végezni, hogy az ne veszélyeztessen sem személyeket, sem javakat, sem a környezetet, ill. ne zavarja jelentősen a vasúti forgalmat.	
		
1.8.1.2	A veszélyes áruk fuvarozásában résztvevőknek (lásd 1.4 fejezet) az ellenőrzéshez szükséges minden, saját feladataikra vonatkozó információt haladéktalanul az illetékes hatóság vagy képviselője rendelkezésére kell bocsátaniuk.	
		
1.8.1.3	A veszélyes áruk fuvarozásában résztvevő vállalkozások (lásd 1.4 fejezet) telephelyén történő ellenőrzés céljából az illetékes hatóságok helyszíni vizsgálatot is tarthatnak, megnézhetik a szükséges okmányokat, a veszélyes áruból, ill. a csomagolóeszközből vizsgálat céljából mintát vehetnek, feltéve, hogy mindezzel nem veszélyeztetik a biztonságot. A veszélyes áruk fuvarozásában résztvevőknek (lásd 1.4 fejezet) ellenőrzés céljára a kocsikat, a kocsi alkatrészeket, a felszereléseket és a berendezéseket is hozzáférhetővé kell tenni, amennyiben az lehetséges, ill. ésszerű. Amennyiben a hatóság szükségesnek ítéli, kijelölhet valakit a vállalkozástól, hogy elkísérje az illetékes hatóság képviselőjét.	
		
1.8.1.4	Amennyiben az illetékes hatóságok azt tapasztalják, hogy a RID előírásait nem tartották be, megtilthatják a küldemény feladását vagy megszakíthatják a fuvarozást, amíg a tapasztalt hiányosságokat ki nem küszöbölik, ill. más, megfelelő intézkedést is hozhatnak. A feltartóztatás történhet a helyszínen vagy biztonsági okokból a hatóságok által kiválasztott más helyen. Ezek az intézkedések azonban nem zavarhatják jelentősen a vasúti közlekedést.	
		
1.8.2	Hivatali együttműködés	
		
1.8.2.1	A Tagállamok hivatalainak együtt kell működniük a RID végrehajtásában.	
		
1.8.2.2	Ha egy Tagállam területén a veszélyes áruk szállításának biztonságát egy olyan vállalkozás nagyon súlyos vagy ismételt szabálytalansága veszélyezteti, amelynek székhelye egy másik Tagállam területén van, az ilyen szabálytalanságról értesítenie kell a másik Tagállam illetékes hatóságát. Azon Tagállam illetékes hatóságai, amelynek területén a súlyos vagy ismételt szabálytalanságot megállapították, felkérhetik azon Tagállam illetékes hatóságát, amelyben a vállalkozás székhelye van, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a szabálytalanság elkövetője vagy elkövetői ellen. A személyekre vonatkozó adatok nem adhatók át, hacsak nem súlyos vagy ismételt szabálytalanság miatti büntetőeljáráshoz van rá szükség.	
		
1.8.2.3	Az értesített illetékes hatóságoknak a vállalkozással szemben hozott intézkedéseikről – ha ilyenre szükség volt – értesíteniük kell azon Tagállam illetékes hatóságait, amelyben a szabálytalanságot megállapították.	
		
1.8.3	Biztonsági tanácsadó	
		
1.8.3.1	Minden vállalkozásnak, amely veszélyes árut vasúton szállít, fuvaroz vagy ahhoz kapcsolódó csomagolást, berakást, töltést vagy kirakást végez, egy vagy több veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadót kell kineveznie, aki azért felelős, hogy segítse megelőzni, hogy e tevékenységek veszélyeztessék az embereket, az anyagi javakat vagy a környezetet.	
		
1.8.3.2	A Tagállamok illetékes hatóságai rendelkezhetnek úgy, hogy ezeket a követelményeket nem kell alkalmazni azon vállalkozások estében:	
	a)	amelyek szóban forgó tevékenysége a veszélyes áruk szállítása terén olyan szállítóeszközökre terjed ki, amelyek a véderők tulajdonát képezik vagy a véderők felelősségi körébe tartoznak; vagy	
	b)	amelyek tevékenysége olyan mennyiségekre terjed ki, melyek kocsinként nem haladják meg az 1.1.3.6 bekezdésben és 2.2.7.1.2 pontban, valamint a 3.3 és 3.4 fejezetben meghatározott határértékeket; vagy	
	c)	amelyek fő vagy kiegészítő tevékenységi körébe nem tartozik a veszélyes áru szállítás, ill. az ezzel kapcsolatos be- és kirakás, de esetenként részt vesznek olyan veszélyes áruk belföldi szállításában vagy az ehhez kapcsolódó be- és kirakásában, amelyek csak kisebb veszélyt vagy környezeti kockázatot jelentenek.	
		
1.8.3.3	A tanácsadó fő feladata, hogy a vállalkozás vezetőjének felelőssége mellett minden lehetséges módon és ténykedéssel elősegítse, hogy a vállalkozás az érintett tevékenységét a hatályos szabályoknak megfelelően és a lehető legbiztonságosabb módon végezze.	
	A tanácsadónak a vállalkozás tevékenységére vonatkozóan a következők a feladatai:	
	-	annak figyelemmel kísérése, hogy betartják-e a veszélyes áruk szállítását szabályozó előírásokat;	
	-	tanácsadás a vállalkozás számára a veszélyes áruk szállítását illetően;	
	-	éves jelentés készítése a vállalkozás vezetősége, vagy adott esetben a helyi hatóság számára a vállalkozás veszélyes áruk szállításával kapcsolatos tevékenységéről. Az éves jelentéseket öt évig meg kell őrizni, és a hatóság kérésére be kell mutatni.	
	A tanácsadónak ezen kívül kötelessége figyelemmel kísérni a vállalkozás érintett tevékenységére vonatkozóan a következők gyakorlati végrehajtását és az ezzel kapcsolatos eljárásokat:	
	-	a szállítandó veszélyes áruk azonosítására vonatkozó szabályok betartását;	
	-	azt, hogy a vállalkozás figyelembe veszi-e a szállítóeszközök vásárlásánál a szállítandó veszélyes áruval kapcsolatos különleges követelményeket;	
	-	a veszélyes áruk szállítására, be- és kirakására használt felszerelések ellenőrzésére szolgáló eljárásokat;	
	-	a vállalkozás alkalmazottainak megfelelő képzését, és a képzésről szóló jelentések, okmányok őrzését, nyilvántartását;	
	-	a szállítás vagy a be- és kirakás biztonságát veszélyeztető baleset vagy rendkívüli esemény esetén a megfelelő veszélyelhárítási eljárások alkalmazását;	
	-	a szállítás vagy a be- és kirakás alatt észlelt súlyos balesetek, rendkívüli események vagy súlyos szabálytalanságok okának felderítését, vagy amennyiben szükséges, jelentés készítését;	
	-	a balesetek, rendkívüli események vagy súlyos szabálytalanságok ismétlődésének megakadályozását célzó megfelelő eljárások alkalmazását;	
	-	az alvállalkozók vagy harmadik felek kiválasztásakor és igénybevételekor a veszélyes áruk fuvarozásával kapcsolatos jogi előírások és különleges követelmények figyelembevételét;	
	-	annak ellenőrzését, hogy a veszélyes áruk szállításában, be- és kirakásában résztvevő alkalmazottak részletes technológiai utasítást és oktatást kapnak;	
	-	a veszélyes áruk szállításakor, be- és kirakásakor fennálló veszélyek tudatosítását szolgáló intézkedések meghozatalát;	
	-	olyan ellenőrzési eljárások foganatosítását, melyek azt hivatottak biztosítani, hogy a járműveken a kötelező okmányok és biztonsági felszerelések a szabályoknak megfelelő formában megtalálhatók;	
	-	olyan ellenőrzési eljárások foganatosítását, melyek a be- és kirakással kapcsolatos szabályok betartását biztosítják;	
	-	az 1.10.3.2 bekezdésben meghatározott közbiztonsági terv meglétét.	
		
1.8.3.4	A tanácsadó lehet a vállalkozás vezetője is, a vállalkozásban más feladatkört is ellátó személy vagy a vállalkozás közvetlen alkalmazásában nem álló személy, amennyiben alkalmas a tanácsadó feladatainak ellátására.	
		
1.8.3.5	Minden érintett vállalkozásnak az illetékes hatóság vagy az egyes Tagállamok által e célra kijelölt testület kérésére közölnie kell, hogy ki a tanácsadója.	
		
1.8.3.6	Ha egy szállítás, ill. az áruk be- vagy kirakása közben bekövetkezett baleset személyeket, anyagi javakat vagy a környezetet érinti, vagy bennük kárt okoz, az érintett vállalkozás tanácsadójának a lényeges információk összegyűjtése után baleseti jelentést kell készítenie a vállalkozás vezetősége vagy adott esetben a helyi hatóság részére. Ez a jelentés azonban nem helyettesíti a vállalkozás vezetésének jelentését, amely bármilyen más nemzetközi vagy belföldi szabályozás alapján szükséges.	
		
1.8.3.7	A tanácsadónak a vasúti szállításra érvényes bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. A bizonyítványt az illetékes hatóságnak vagy az egyes Tagállamok által e célra kijelölt testületnek kell kiadnia.	
		
1.8.3.8	A bizonyítvány megszerzéséhez a jelöltnek képzésben kell részt vennie, és a Tagállam illetékes hatósága által jóváhagyott vizsgát kell tennie.	
		
1.8.3.9	A képzés fő célja, hogy a jelölt megfelelő tudást szerezzen a veszélyes áruk szállításában rejlő veszélyekről, az adott szállítási módra vonatkozó jogszabályokról, rendeletekről és hatósági előírásokról, valamint az 1.8.3.3 bekezdés szerinti feladatokról.	
		
1.8.3.10	A vizsgát az illetékes hatóságnak vagy az általa kinevezett vizsgáztató szervezetnek kell megszerveznie.	
	A vizsgáztató szervezetet írásban kell kinevezni. A kinevezést, amely korlátozott időtartamú is lehet, a következő kritériumok alapján kell kiadni:	
	-	a vizsgáztató szervezet szakmai alkalmassága;	
	-	a vizsgáztató szervezet által javasolt vizsgáztatási forma részletes leírása;	
	-	a vizsgáztatás pártatlanságának biztosítására vonatkozó intézkedések;	
	-	a szervezet függetlensége bármely, biztonsági tanácsadót alkalmazó természetes vagy jogi személytől.	
		
1.8.3.11	A vizsga célja meggyőződni arról, hogy a jelölt az 1.8.3.7 bekezdésben előírt bizonyítvány megszerzéséhez elegendő szintű tudással rendelkezik-e a tanácsadóra háruló, az 1.8.3.3 bekezdésben felsorolt feladatok ellátásához. A vizsgának a következő témákra kell kiterjednie:	
	a)	A veszélyes árukkal kapcsolatos balesetek lehetséges következményeinek és a balesetek fő okainak ismerete;	
	b)	A belföldi jog, a nemzetközi megállapodások és egyezmények előírásai, különös tekintettel az alábbiakra:	
	–	a veszélyes áruk besorolása (az oldatok és keverékek besorolási eljárása, az anyagfelsorolás felépítése, a veszélyes áru osztályok és az osztályba sorolás elvei, a szállított veszélyes áruk jellemzői, fizikai, kémiai és toxikológiai (mérgező) tulajdonságai);	
	–	általános csomagolási előírások, a tartányokra és tankkonténerekre vonatkozó előírások (típusok, kódolás, jelölés, szerkezeti felépítés, első alkalommal végzett és időszakos vizsgálatok);	
	–	feliratozás, bárcázás, nagybárcák és narancssárga tábla elhelyezése (a küldeménydarabok jelölése és bárcázása, a nagybárcák és a narancssárga táblák elhelyezése és eltávolítása);	
	–	bejegyzések a fuvarlevélbe (szükséges információk);	
	–	a feladási módok és a feladási korlátozások (kocsirakomány, teljes rakomány, ömlesztett fuvarozás, fuvarozás IBC-kben, fuvarozás konténerekben, fuvarozás rögzített és leszerelhető tartányokban);	
	–	utasok szállítása;	
	–	együvé rakási tilalmak és elővigyázatossági intézkedések az együvé rakáskor;	
	–	az áruk elkülönítése;	
	–	a szállított mennyiség korlátozása és a mentesített mennyiségek;	
	–	árukezelés és rakományrögzítés (be- és kirakás – töltési fok –, átmeneti tárolás és elkülönítés);	
	–	berakás előtti és kirakás utáni tisztítás, illetve gáztalanítás;	
	–	személyzet, illetve kísérők képzése;	
	–	árukísérő okmányok (fuvarlevél, az esetleges eltérések vagy kivételek másolatai, egyéb okmányok);	
	–	környezetszennyező anyagok működés közbeni kibocsátása vagy véletlen kifolyása;	
	–	szállítóeszközökre vonatkozó követelmények.	
		
1.8.3.12	A vizsgának írásbelinek kell lennie, ami kiegészíthető szóbeli vizsgával is.	
	Az írásbeli vizsgának két részből kell állnia:	
	a)	A jelöltnek egy kérdőívet kell kapnia. A kérdőívnek legalább 20 kiegészítendő kérdést kell tartalmaznia, amelyek legalább az 1.8.3.11 bekezdésben felsorolt témákra terjednek ki. Feleletválasztós kérdéseket is lehet alkalmazni, ez esetben két felelet-választós kérdés egyenértékű egy kiegészítendő kérdéssel. A témák között különös figyelmet kell szentelni a következőknek:	
	–	általános megelőző és biztonsági intézkedések;	
	–	a veszélyes áruk besorolása;	
	–	általános csomagolási előírások, beleértve a tartányokra, a tankkonténerekre és a tartálykocsikra vonatkozó előírásokat;	
	–	a veszély jelölése és a veszélyességi bárcák;	
	–	a fuvarlevélben levő bejegyzések;	
	–	a rakomány kezelése és rögzítése;	
	–	az utazószemélyzet illetve a kísérők képzése;	
	–	árukísérő okmányok és fuvarlevelek;	
	–	előírások a szállítóeszközökre.	
	b)	A jelöltnek egy esettanulmányt is ki kell dolgoznia a tanácsadó 1.8.3.3 bekezdésben felsorolt feladataira vonatkozóan, amivel bizonyítja, hogy képes a tanácsadó feladatainak ellátására.	
		
1.8.3.13	A Tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy azok a jelöltek, akik olyan vállalkozásnál kívánnak dolgozni, amely bizonyos veszélyes áruk szállítására szakosodott, csak az e tevékenységgel kapcsolatos témákból vizsgázzanak. Ezek a veszélyes árucsoportok a következők lehetnek:	
	-	1 osztály;	
	-	2 osztály;	
	-	7 osztály;	
	-	3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 5.2, 6.1, 6.2, 8 és 9 osztály;	
	-	az 1202, 1203, 1223 UN számú anyagok.	
	Az 1.8.3.7 bekezdésben előírt bizonyítványból egyértelműen ki kell tűnnie, hogy csak az e bekezdésben foglalt árucsoport(ok)ra érvényes, amelyekből a jelölt az 1.8.3.12 bekezdés szerinti követelményeknek megfelelően vizsgát tett.	
		
1.8.3.14	Az illetékes hatóságnak vagy a vizsgáztató szervezetnek a vizsgakérdésekből gyűjteményt kell készítenie.	
		
1.8.3.15	Az 1.8.3.7 bekezdésben előírt bizonyítványt az 1.8.3.18 bekezdés szerinti formában kell kiállítani. A bizonyítványt minden Tagállam köteles elismerni.	
		
1.8.3.16	A bizonyítvány érvényessége és megújítása	
		
1.8.3.16.1	A bizonyítvány öt évig érvényes. A bizonyítvány érvényességi idejét meg kell hosszabbítani, esetenként az érvényességének lejártától számított öt évvel, ha tulajdonosa a bizonyítvány érvényességének lejárta előtti egy éven belül sikeres vizsgát tett. A vizsgáztatást az illetékes hatóságnak jóvá kell hagynia.	
		
1.8.3.16.2	A vizsga célja meggyőződni arról, hogy a bizonyítvány tulajdonosa rendelkezik-e az 1.8.3.3 bekezdésben felsorolt feladatok ellátásához szükséges ismeretekkel. A szükséges ismeretek az 1.8.3.11 b) pontban vannak felsorolva, amely ismereteknek ki kell terjedniük a bizonyítvány kiadása (legutóbbi meghosszabbítása) óta eltelt időben az előírásokban bekövetkezett változásokra is. A vizsgát az 1.8.3.10 és 1.8.3.12 – 1.8.3.14 bekezdésben előírtak szerint kell szervezni és felügyelni. A bizonyítvány tulajdonosának azonban nem kell az 1.8.3.12 b) pontban említett esettanulmányt kidolgoznia.	
		
1.8.3.17	Az 1.8.3.1 – 1.8.3.16 bekezdés követelményei teljesítettnek tekinthetők, ha a veszélyes áruk közúti, vasúti és belvízi szállításánál alkalmazandó biztonsági tanácsadó kinevezéséről és szakmai képesítéséről szóló, a Tanács 1996. június 3-i 96/35/EK Irányelvének), ill. a veszélyes áruk közúti, vasúti és belvízi szállítási biztonsági tanácsadó minimum vizsgakövetelményeiről szóló, az Európai Parlament és a Tanács 2000. április 17-i 2000/18/EK Irányelvének) előírásait alkalmazzák.	
		
1.8.3.18	A veszélyes áru szállítási biztonsági tanácsadó képzésének bizonyítványa	
	A bizonyítvány száma: 		
	A bizonyítványt kiállító állam megkülönböztető jele: 		
	Vezetéknév: 		
	Keresztnév (-nevek): 		
	Születési idő és hely: 		
	Állampolgárság: 		
	A tulajdonos aláírása: 		
	Érvényes: ..................... -ig	
	veszélyes árut	
	q közúton	q vasúton 	q belvízi úton	
	szállító, fuvarozó, ill. az ehhez kapcsolódó be- és kirakást végző vállalkozások esetében.	
	Kiállította:		
	Dátum: 	 Aláírás: 		
	Meghosszabbítva: 	–ig 	 által	
	Dátum: 	 Aláírás: 		
		
1.8.4	Az illetékes hatóságok és az általuk kijelölt szervezetek jegyzéke	
		
	A Tagállamoknak közölniük kell a Központi Hivatallal az általuk kijelölt azon hatóságok és szervezetek címét, amelyek a RID végrehajtására vonatkozó belföldi jogszabályaik szerint illetékesek. Minden esetben meg kell adni a RID azon előírásait, amelyre vonatkozóan illetékesek, ill. azt a címet, amelyre a kérelmeket be lehet nyújtani.	
	A Központi Hivatal a kapott információk alapján jegyzéket állít össze és azt napra kész állapotban tartja. Ezt a jegyzéket és annak módosításait elküldi a Tagállamoknak.	
		
1.8.5	A veszélyes árukkal kapcsolatos eseményekről szóló jelentés	
		
1.8.5.1	Amennyiben a veszélyes áru fuvarozása során valamely Tagállam területén jelentős esemény vagy baleset következett be, a fuvarozónak és adott esetben a vasúti infrastruktúra üzemeltetőjének meg kell győződnie arról, hogy az érintett Tagállam illetékes hatósága számára az 1.8.5.4 bekezdésben szereplő minta szerinti jelentés készül.	
		
1.8.5.2	A Tagállamnak szükség esetén ugyancsak jelentést kell készítenie a Központi Hivatalnak a többi Tagállam informálása céljából.	
		
1.8.5.3	Az 1.8.5.1 bekezdés szerinti jelentést akkor kell elkészíteni, ha a következő események közül egy vagy több bekövetkezett: a veszélyes áru kiszabadult vagy kiszabadulásának közvetlen veszélye állt fenn, személyi sérülés, anyagi kár vagy a környezet károsodása következett be, vagy a hatóságok beavatkoztak. Ennek megítélésénél a következő kritériumokat kell alkalmazni:	
	A “személyi sérülés” olyan esemény, amelyben a szállított veszélyes áruval közvetlenül kapcsolatba hozható sérülés vagy haláleset következik be, és a sérülés:	
	a)	intenzív orvosi kezelést igényel,	
	b)	legalább egy napos kórházi tartózkodást igényel, vagy	
	c)	legalább három, egymást követő napig munkaképtelenséget okoz.	
	A “veszélyes áru kiszabadulás”	
	a)	a 0 vagy az 1 szállítási kategóriába tartozó veszélyes árunak legalább 50 kg vagy 50 l mennyiségben,	
	b)	a 2 szállítási kategóriába tartozó veszélyes árunak legalább 333 kg vagy 333 l mennyiségben, vagy	
	c)	a 3 vagy a 4 szállítási kategóriába tartozó veszélyes árunak legalább 1000 kg vagy 1000 l mennyiségben	
	történő szabaddá válása.	
	A “veszélyes áru kiszabadulás” kritériuma akkor is teljesül, ha a veszélyes áru kiszabadulásának közvetlen veszélye állt fenn az előzőekben említett mennyiségekben. Ezt rendszerint akkor kell feltételezni, ha a szerkezeti sérülés következtében a csomagolóeszköz nem alkalmas a további szállításra, vagy ha bármilyen más okból a megfelelő biztonsági szint már nem áll fenn (pl. a tartányok vagy konténerek deformálódása, a tartány felborulása vagy a közvetlen közelben levő tűz miatt).	
	A 6.2 osztály veszélyes árui esetén a jelentési kötelezettség a mennyiségtől függetlenül fennáll.	
	Ha az eset a 7 osztály anyagával történik, a “veszélyes áru kiszabadulás” kritériumai a következők:	
	a)	radioaktív anyag bármilyen kiszabadulása a küldeménydarabból;	
	b)	olyan sugárterhelés bekövetkezése, amely meghaladja a dolgozók és a lakosság ionizáló sugárzással szembeni védelmét szabályozó előírások határértékeit (NAÜ 115. sz. Biztonsági Sorozat, II. Rész – “Nemzetközi alapvető biztonsági szabványok az ionizáló sugárzással szembeni védelemre és a sugárforrások biztonságára”); vagy	
	c)	ha okkal feltételezhető, hogy a küldeménydarab valamelyik biztonsági funkciójának (megtartás, árnyékolás, hővédelem vagy kritikusság) jelentős csökkenése következett be, ami a küldeménydarabot alkalmatlanná teszi a további szállításra kiegészítő biztonsági intézkedések nélkül.	
	Megjegyzés: Azon küldeményekre, amelyek nem szolgáltathatók ki, lásd a 7.5.11 szakasz CW33 előírás 6) bekezdését.	
	Az “anyagi kár” vagy a “környezet károsodása” a veszélyes áru kiszabadulását jelenti, függetlenül annak ennyiségétől, ha a kár becsült értéke meghaladja az 50 000 eurót. A veszélyes árut tartalmazó szállítóeszközben és a közlekedési infrastruktúrában keletkezett kárt ebből a szempontból figyelmen kívül kell hagyni.	
	A “hatósági beavatkozás” a hatóságok vagy kárelhárító szolgálatok közvetlen beavatkozása a veszélyes áruval kapcsolatos eseménybe, ill. személyek legalább három órára történő evakuálása vagy közforgalmú közlekedési útvonalak (utak, vasútvonalak) legalább három órára történő lezárása a veszélyes áru által okozott veszélyhelyzet miatt.	
	Szükség esetén az illetékes hatóság további, érdemi információt kérhet.	
		
1.8.5.4	A veszélyes áruk szállítása során bekövetkezett eseményekről készítendő jelentés mintája	
		
	A veszélyes áruk szállítása során bekövetkezett eseményekről készítendő jelentés a RID/ADR 1.8.5 szakasza szerint	
	A szállító/a fuvarozó/a vasúti infrastruktúra üzemeltetője 	
		
	Cím: 		
	A kapcsolattartó neve: 	Telefon: 	Fax: 		
	 (Ezt a fedlapot az illetékes hatóságnak a jelentés továbbítása előtt el kell távolítania.)	
		
	1. Közlekedési alágazat	
	c Vasút
Kocsiszám (nem kötelező megadni)
		c Közút 
Jármű rendszám (nem kötelező megadni)
		
	2. Az esemény ideje és helye	
	Év: 		Hónap: 		Nap: 		Időpont: 		
	Vasút
c Állomás
c Rendezőpályaudvar
c Berakóhely/kirakóhely/átrakóhely
Helység/ország: 	
vagy
c Nyílt pálya
A vonal megnevezése: 	
Kilométerszelvény: 		Közút
c Lakott területen
c Berakóhely/kirakóhely/átrakóhely
c Lakott területen kívül
Helység/ország: 	

	3. Topográfia	
	c Emelkedő/lejtő
c Alagút
c Híd/aluljáró
c Kereszteződés	
	4. Különleges időjárási körülmények	
	c Eső
c Hó
c Jég
c Köd
c Felhőszakadás
c Vihar
Hőmérséklet: ..... °C	
	5. Az esemény leírása	
	c Kisiklás/az útpálya elhagyása
c Összeütközés
c Eldőlés/felborulás
c Tűz
c Robbanás
c Szivárgás
c Műszaki hiba
Az esemény kiegészítő leírása: 

 	

 	

		

		

	6. Az érintett veszélyes áruk	
	UN
szám1)	Osz-
tály	Csoma-
golási
csoport	A szabadba jutott termék
becsült mennyisége
(kg vagy l) 2)	Az árut befogadó eszköz 3)	Az árut
befogadó
eszköz anyaga	Az árut befogadó eszköz meghibásodásának típusa 4)	

								
	1) Gyűjtőmegnevezések alá tartozó veszélyes áruk esetén, amelyekre a 274 különleges előírás vonatkozik, a műszaki megnevezést is meg kell adni.	2) A 7 osztálynál az értéket az 1.8.5.3 bekezdés kritériumai szerint kell megadni.	
	3) A megfelelő számot kell feltüntetni:
1 Csomagolóeszköz
2 IBC
3 Nagycsomagolás
4 Kiskonténer
5 Vasúti kocsi
6 Jármű
7 Tartálykocsi
8 Tartányjármű
9 Battériás kocsi
10 Battériás jármű
11 Vasúti kocsi leszerelhető tartánnyal
12 Leszerelhető tartány
13 Nagykonténer
14 Tankkonténer
15 MEG-konténer
16 Mobil tartány	4) A megfelelő számot kell feltüntetni:
1 Szivárgás
2 Tűz
3 Robbanás
4 Szerkezeti hiba	

			

			

			
	7. Az esemény oka (ha egyértelműen ismert)	
	c Műszaki hiba
c Rakomány rögzítés
c Üzemi ok (vasútüzem)
c Egyéb:	

		

	8. Az esemény következménye	
	A veszélyes áruval kapcsolatba hozható személyi sérülés:
c Halott(ak) (száma: ......)
c Sérült(ek) (száma: ......)
A veszélyes áru kiszabadulása:
c Igen
c Nem
c A veszélyes áru kiszabadulásának közvetlen veszélye
Áru / környezeti kár
c A kár becsült értéke £ 50 000 euró
c A kár becsült értéke > 50 000 euró
Hatósági beavatkozás:
c Történt	c Személyek evakuálására volt szükség legalább három órára a veszélyes áru miatt
c A közforgalmú közlekedési útvonalak lezárására volt szükség legalább három órára a veszélyes áru miatt
c Nem történt	

		

		

		

		

	Szükség esetén az illetékes hatóság további, érdemi információt kérhet.	
		
	1.9 fejezet	
		
	A fuvarozás korlátozása az illetékes hatóságok által 	
		
1.9.1	Bármely Tagállam a veszélyes áruk területén történő nemzetközi vasúti fuvarozására kiegészítő előírásokat hozhat olyan kérdésekben, amelyekről a RID nem rendelkezik, feltéve, hogy ezek a kiegészítő előírások	
	-	összhangban vannak az 1.9.2 szakasz előírásaival;	
	-	nem állnak ellentétben az 1.1.2 b) bekezdés előírásaival;	
	-	a Tagállam belföldi jogrendjének részét képezik, és egyaránt érvényesek a veszélyes áruknak a Tagállam területén történő belföldi vasúti fuvarozására is;	
	-	nem tiltják a hatályuk alá tartozó veszélyes áruk vasúti fuvarozását a Tagállam területén.	
		
1.9.2	Az 1.9.1 szakasz hatálya alá eső kiegészítő előírások a következők:	
	a)	kiegészítő biztonsági követelmények vagy a biztonságot szolgáló korlátozások olyan fuvarozásokra	
	-	amelyek során bizonyos építményeket, pl. hidakat vagy alagutakat) használnak;	
	-	amelyek során kombinált fuvarozási eszközöket, pl. átrakóberendezéseket használnak; vagy	
	-	amelyek kikötőkben, pályaudvarokon vagy más közlekedési terminálokon kezdődnek vagy végződnek;	
	b)	olyan előírások, amelyek meghatározott veszélyes áruk fuvarozását a különleges és helyi kockázattal járó vonalszakaszokon, pl. a lakott területeken, környezetvédelmi szempontból érzékeny területeken, kereskedelmi központokon, veszélyes berendezéseket tartalmazó ipari övezeteken áthaladó szakaszokon tiltják vagy különleges feltételek, pl. vasútüzemi intézkedések (sebességkorlátozás, meghatározott fuvarozási időszak, találkozási tilalom stb.) betartásához kötik. Az illetékes hatóságnak – amennyiben lehetséges – meg kell határoznia azokat a vonalakat, amelyek a tiltott vagy csak különleges feltételek betartásával használható vonalszakaszok helyett használhatók;	
	c)	kizárt vagy előírt vonalszakaszokat meghatározó különleges előírások, ill. a szélsőséges időjárási viszonyok, földrengés, baleset, sztrájk, állampolgári zavargások vagy háborús cselekmények miatti átmeneti várakozások esetén betartandó előírások.	
		
1.9.3	Az 1.9.2 a) és b) bekezdés szerinti kiegészítő előírások alkalmazása feltételezi, hogy az illetékes hatóság az intézkedések szükségességét bizonyítja.	
		
1.9.4	Azon Tagállam illetékes hatóságának, amely a területén az 1.9.2 a) és b) bekezdés szerinti kiegészítő előírásokat alkalmaz, ezekről az előírásokról előzetesen értesítenie kell a Központi Hivatalt, hogy az a Tagállamok tudomására hozhassa.	
		
1.9.5	A Tagállamok – függetlenül az előző szakaszok előírásaitól – a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozására különleges biztonsági előírásokat is hozhatnak, amennyiben a szóbanforgó kérdést a RID nem szabályozza; különösen:	
	-	a vasúti forgalomra;	
	-	a fuvarozott veszélyes árukra vonatkozó adatok kezelésére;	
	-	a szállítási tevékenységekkel kapcsolatos vasútüzemi szabályokra, pl. kocsirendezésre vagy kocsi félreállításra;	
	feltéve, hogy ezek az előírások a Tagállam belföldi jogrendjének részét képezik, és egyaránt érvényesek a veszélyes áruknak a Tagállam területén történő belföldi vasúti fuvarozására is.	
	Ezek a különleges előírások azonban nem vonatkozhatnak a RID hatálya alá tartozó területekre, és különösen nem az 1.1.2 a) és 1.1.2 b) bekezdésben meghatározottakra.	
		
	1.10 FEJEZET	
		
	Közbiztonsági előírások	
		
	Megjegyzés: E fejezet alkalmazásában a “közbiztonság” alatt értendők azok a rendszabályok és óvintézkedések, amelyek célja, hogy a lehető legkevesebbre csökkentsék a veszélyes áruk eltulajdonítását, ill. a velük való visszaéléseket, amelyek az embereket, a javakat vagy a környezetet veszélyeztethetik.	
		
1.10.1	Általános előírások	
		
1.10.1.1	Mindenkinek, aki a veszélyes áru szállításával kapcsolatba kerül, felelősségéhez mérten figyelembe kell vennie az ebben a fejezetben meghatározott közbiztonsági követelményeket.	
		
1.10.1.2	Veszélyes áru szállításával csak megfelelően azonosított fuvarozó bízható meg.	
		
1.10.1.3	Az átmeneti tárolóhelyeken, ill. terminálokon, jármű telephelyeken, kikötőkön és rendezőpályaudvarokon belül a veszélyes áruk szállítása során átmeneti tárolásra használt területeket megfelelően biztosítani kell, jól meg kell világítani és ha lehetséges és indokolt, az illetéktelenek elől el kell zárni.	
		
1.10.1.4	A veszélyes árut szállító vonat személyzetének a szállítás alatt fényképes személyazonosító okmányt kell magánál tartania.	
		
1.10.1.5	Az 1.8.1 szakasz szerinti biztonsági ellenőrzéseknek ki kell terjedniük a megfelelő közbiztonsági intézkedésekre is.	
		
1.10.2	Közbiztonsági képzés	
		
1.10.2.1	Az 1.3 fejezetben meghatározott képzésnek és ismeretfelújító oktatásnak a közbiztonsági szempontok tudatosítására is ki kell terjedniük. A közbiztonsággal kapcsolatos ismeretfelújító oktatást nem kell feltétlenül a szabályozásban bekövetkezett változások oktatásával összekapcsolni.	
		
1.10.2.2	A közbiztonsági szempontok tudatosítása során foglalkozni kell a közbiztonsági kockázat jellegével, a közbiztonsági kockázat felismerésével, a kockázatkezelés és -csökkentés módszereivel és a közbiztonság megsértése esetén teendő intézkedésekkel. Ha közbiztonsági terv szükséges, foglalkozni kell annak tudatosításával is, a résztvevők felelősségének és feladatainak, ill. a közbiztonsági terv végrehajtásában való részvételüknek arányában.	
		
1.10.3	A nagy közbiztonsági kockázattal járó veszélyes árukra vonatkozó előírások	
		
1.10.3.1	“Nagy közbiztonsági kockázattal járó veszélyes áruk” azok, amelyekkel terrorista cselekmények során vissza lehet élni, ami súlyos következményekkel járhat, pl. tömeges balesetet vagy tömegpusztítást idézhet elő. A nagy közbiztonsági kockázattal járó veszélyes árukat az 1.10.5 táblázat sorolja fel.	
		
1.10.3.2	Közbiztonsági terv	
		
1.10.3.2.1	A nagy közbiztonsági kockázattal járó áruk (lásd az 1.10.5 táblázatot) szállításában részt vevő, az 1.4.2 és az 1.4.3 szakaszban meghatározott szállítóknak, fuvarozóknak, feladóknak és többi résztvevőnek olyan közbiztonsági tervet kell készíteniük, bevezetniük és annak megfelelően eljárniuk, amely legalább az 1.10.3.2.2 pontban meghatározott elemeket tartalmazza.	
		
1.10.3.2.2	A közbiztonsági tervnek legalább a következő elemekből kell állnia:	
	a)	a közbiztonsági rendszabályokért és óvintézkedésekért viselt felelősség részletes megosztása megfelelő hatáskörrel és képesítéssel rendelkező személyek között;	
	b)	az érintett veszélyes áruk, ill. veszélyes áru fajták nyilvántartása;	
	c)	a folyamatban levő tevékenységek felülvizsgálata és a közbiztonsági kockázat értékelése, beleértve a szállítási műveletek szükség szerinti megszakítását, a veszélyes áruk vasúti kocsiban, tartányban vagy konténerben tartását a szállítás előtt, alatt és után, ill. a veszélyes áruk átmeneti tárolását az intermodális szállítás vagy az egységek közötti átrakás során;	
	d)	a résztvevők felelősségével és feladatával arányban álló intézkedések egyértelmű meghatározása, amelyeket a közbiztonsági kockázat csökkentéséhez meg kell tenni, beleértve:	
	-	a képzést;	
	-	a közbiztonsági eljárásokat (pl. teendők súlyos fenyegetettség esetén; új, ill. áthelyezett alkalmazottak ellenőrzése stb.);	
	-	az üzemi eljárásokat [pl. útvonalak kiválasztása/használata, ahol ismeretes; hozzáférés a veszélyes árukhoz az átmeneti tárolóhelyeken (mint azt a c) pont meghatározza); érzékeny infrastruktúra közelsége stb.];	
	-	a közbiztonsági kockázat csökkentéséhez használandó eszközöket és forrásokat;	
	e)	hatékony, naprakész eljárások a közbiztonsági fenyegetettség, a közbiztonság megsértése, ill. a közbiztonságot érintő rendkívüli események kezelésére és jelentésére;	
	f)	a közbiztonsági terv értékelésére, ellenőrzésére, valamint a rendszeres felülvizsgálatára és korszerűsítésére vonatkozó eljárás;	
	g)	a közbiztonsági tervben szereplő szállítási információk fizikai védelmének biztosítására szolgáló intézkedések;	
	h)	intézkedések annak biztosítására, hogy a közbiztonsági tervben szereplő szállítási információkhoz csak az érdekeltek juthassanak hozzá. Ezek az intézkedések azonban nem akadályozhatják a RID-ben máshol előírt információk megadását.	
	Megjegyzés: A fuvarozónak, a feladónak és a címzettnek együtt kell működniük egymással és az illetékes hatóságokkal* a fenyegetésre vonatkozó információk kicserélésében, a megfelelő közbiztonsági intézkedések alkalmazásában és a közbiztonságot érintő rendkívüli események kezelésében.	
		
1.10.3.3	Olyan készüléket, berendezést kell alkalmazni, ill. olyan intézkedést kell foganatosítani, amely megakadályozza, hogy a nagy közbiztonsági kockázattal járó veszélyes árut (lásd az 1.10.5 táblázatot) szállító vonatot, kocsit, ill. rakományát eltulajdonítsák, és biztosítani kell, hogy ezek az eszközök mindig jól működjenek. Az óvintézkedések azonban nem akadályozhatják a vészhelyzet elhárítását.	
	Megjegyzés: A nagy közbiztonsági kockázattal járó veszélyes áruk (lásd az 1.10.5 táblázatot) mozgásának ellenőrzésére a közlekedési telemetriai vagy egyéb nyomkövető módszereket kell alkalmazni, amennyiben arra alkalmasak és a hozzá szükséges eszközök rendelkezésre állnak, ill. fel vannak szerelve.	
		
1.10.4	Nem kell betartani az 1.10.1, az 1.10.2 és az 1.10.3 szakasz követelményeit, ha a szállított mennyiség vasúti kocsinként, ill. nagykonténerenként nem haladja meg az 1.1.3.6 bekezdésben meghatározott mennyiséget.	
		
1.10.5	A következő táblázatban felsorolt és a megadottnál nagyobb mennyiségben szállított áruk nagy közbiztonsági kockázattal járó árunak minősülnek.	
		
	1.10.5 táblázat: A nagy közbiztonsági kockázattal járó veszélyes áruk felsorolása