Erőforrás	Jelenlegi helyzet (Állapot)	Hajtóerők	Probléma
(Terhelés)	Következmény [beavatkozás nélkül]	Cél
(Válasz)	Célelérés mérési eszköze (Mutatók)	Teendő/Felelősség
(Eszközcél)	Cselekvő/
Felelős	
E	A	H	P	K	C	I	T	f	
E1.1 Népesség
(Emberi erőforrás, 1. rész)	A1.1 Népesség elöregedése
A1.2  Népességcsökkenés	H1.1 Párkapcsolatok erősségének és tartósságának csökkenése;
H1.2 A gyermekvállalási kor kitolódása;
H1.3 A gyermeknevelés magas alternatív költsége (munka és gyermeknevelés nehéz összeegyeztethetősége);
H1.4 Az életpálya-finanszírozásban a gyermekek juttatásai csökkennek
H1.5 Az itthoni boldogulással való elégedetlenség;
H1.6 Egyes szakmákban jelentős EU-szintű munkabér-különbség	P1.1 Kevesebb gyermek születik
P1.2 A fiatal aktívkorúak fokozódó kivándorlása	K1.1  A munkaerő-szükséglet a jövőben bevándorlás nélkül nem kielégíthető (a bevándorlás kulturális, társadalmi problémákat okozhat);
K1.2  Az aktív korú lakosság nyugdíjjárulék-
terhelése nő vagy a nyugdíjak értéke csökken;
K1.3  Az ország eladósodottsága növekedhet;
K1.4  A gazdasági fejlődés lefékeződhet	C1.1 A párkapcsolatok-
hoz és a családhoz kapcsolódó értékek támogatása (nevelés, intézmények)
C1.2 Versenyképes munkabérek biztosítása a kritikus elvándorlással rendelkező szakmákban
C1.3  A  népesség-fogyás lelassítása
C.1.4  Bevándorlási politika kialakítása
C1.5 Az idős emberek társadalmi együttmű-
ködésben való szerepe lehetőségének biztosítása	A Keretstratégia megvalósítása során kell kifejleszteni, majd folyamatosan alkalmazni a fenntarthatósági mutatókat. Az alábbiakban néhány példát adunk lehetséges mutatókra:

Teljes termékenységi arányszám

	T1.1 A párkapcsolatokhoz, a család fogalmához kapcsolódó értékek továbbadása	F1 Család és egyén	
							T1.2 A családbarát munkahely ethoszának erősítése a CSR-
ben	F2 Vállalkozások	
							T1.3 A párkapcsolatokhoz és a családhoz kapcsolódó értékek képviselete a nyilvánosság előtt, kampányok indítása ezek erősítésére	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T1.4 Versenyképes munkabérek biztosítása az elvándorlással sújtott szakmákban
T1.5 A foglalkoztatás támogatása azok esetében, akik magas elvándorlással sújtott szakmával rendelkeznek
T1.6 A gyermekvállalás és munka összeegyeztethetőségét támogató intézkedések (pl. bölcsődék létrehozása)
T1.7 A munka és a család összeegyezthetőségét szolgáló vállalati programok támogatása
T1.8 Erős szülői jogosítványok és felelősség, elköteleződés támogatása
T1.9 A munkával kapcsolatos jogszabályokban a gyermekeket nevelők védelme
T1.10 Figyelembe kell venni az egyéni gyermeknevelési erőfeszítéseket (a felnevelt gyermekek számát és iskolázottságát) a nyugdíj-megállapítás szabályaiban. T4.13 Az életpálya-finanszírozás két ellentétes irányú áramának (az aktívaktól az idősek, ill. a gyermekek felé) összekapcsolása egyéni és nemzeti szinten, a korosztályi egyensúly fokozatos visszaállítása	F4 Központi és helyi kormányzás	
E1.2 Tudás (Emberi erőforrás 2. rész)	A1.3 A gyakorlatban alkalmazható tudás, ismeretek és képességek hiányosságai
A1.4 Gyakori szegregáció, az oktatási intézményekhez való hozzáférés jelentős egyenlőtlenségei, felzárkóztató programok hiányai
A1.5 Nem vonzó pedagógus szakma, pedagógiai képzésre jelentkező, pályára alkalmasok számának csökkenése	H1.7 Az oktatásban eltöltött idő;
H1.8 Az oktatás-nevelés minősége;
H1.9 Az oktatási rendszer szelektivitása	P1.3 A képességek és az ismeretek fejlesztése elmarad a lehetőségektől
P1.4 Nőnek a humántőke területi egyenlőtlenségei (a jobb minőségű oktatásra vágyók elvándorlása)	K1.5 Kevesebb innováció;
K1.6 Minőségi munkaerőhiány (strukturális munkanélküliség);
K1.7 A gazdasági fejlődés lefékeződése;
K1.8 Kulturális hanyatlás	C1.6 Minőségi oktatás;
C1.7 Az oktatásban töltött idő növelése;
C1.8 Az oktatási rendszer szelektivitásának csökkentése
C1.9 A tudás jobb hasznosítása a társadalomban és a gazdaságban
C1.10 A fenntarthatóság értékeinek és gyakorlatának megjelenése az élethosszig tartó tanulás teljes folyamatában	PISA-
eredmények

A felnőttek részvétele az életen át tartó tanulásban

Kutatási, fejlesztési és innovációs ráfordítások

	T1.11 Elköteleződés az életen át tartó tanulás mellett; az iskola, a tanulás hasznainak hangsúlyozása a nevelés során	F1 Család és egyén	
							T1.12 Az életen át tartó tanulás támogatása az alkalmazottaknak nyújtott továbbképzések segítségével	F2 Vállalkozások	
							T1.13 Nem állami tulajdonban lévő iskolák hatékony működtetése	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T1.14 A tudást előállító intézményrendszer hatékonyságának növelése, a munkavégzéshez szükséges tudás, készségek és kompetenciák átadására. -  Pedagógusképzés minőségének javítása
T1.15 Az egyetemeken, kutatóintézetekben, illetve azok együttműködésével végzett K+F+I tevékenységek támogatása - Civil-üzleti-tudományos együttműködés támogatása
T1.16 A kulturális intézmények által indított tanulási programok támogatása	F4 Központi és helyi kormányzás	
E1.3 Egészség (Emberi
erőforrás 3. rész)	A1.2 Népességcsökkenés;
A1.6 Munkában töltött idő csökkenése	H1.10 Egészségmagatartásbeli problémák (dohányzás, túlzott alkoholfogyasztás, egészségtelen táplálkozás, mozgásszegény életmód);
H1.11 Túlzottan stresszes munkahelyi környezet;
H1.12 Környezetkárosító hatásokkal terhelt lakókörnyezet	P1.5 Korai halálozások – magas mortalitási ráta;
P1.6 Gyakoribb és súlyosabb megbetegedések	K1.9Gazdasági fejlődés lefékeződése;
K1.10Egészségügyi (költségvetési) kiadások növekedése	C1.11 Egészségtudatos magatartásminták kialakítása
C1.12 A krónikus nem fertőző megbetegedések számának csökkentése
C1.13 Halandóság csökkentésében a közép-európai régiós átlaghoz való felzárkózás
	Születéskor várható élettartam

Az egészségtudatos magatartást/
egészségkárosító életmódot kifejező index	T1.17 Egészségtudatos magatartás és annak közvetítése a jövő generációk számára	F1. Család és egyén	
							T1.18 Munkahelyi stressz csökkentése és a munkakörülmények kialakítása - a munka- és a szervezeti kultúra ezeknek megfelelő kialakítása	F2 Vállalkozások	
							T1.19 Prevenciós programok, szűrések indítása
T1.20 Egészségtudatos magatartásminták közvetítése	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T1.21 Prevenciós programok, szűrések indítása, támogatása
T1.22 Egészségtudatos magatartásmintákat közvetítő programok támogatása (pl. az oktatási intézményrendszeren keresztül)
T1.23 Egészségre káros termékekkel kapcsolatos tájékoztatás, azok tiltása vagy adóztatása
T1.24 Az egészségügyi ellátórendszer korszerűsítése	F4 Központi és helyi kormányzás	
E1.4 Szegénység, kirekesztettség – társadalmi kohézió
(Emberi erőforrás 4. rész)	A1.7  Leszakadó társadalmi csoportok és térségek	H1.13 Tartósan fennálló kirekesztődés, szegénység	P1.4 Nőnek a humántőke területi egyenlőtlenségei	K1.4. A gazdasági fejlődés lefékeződhet;
K1.6 Minőségi munkaerőhiány (strukturális munkanélküliség);
	C1.8 Az oktatási rendszer szelektivitásának csökkentése;
C1.14 Szolidáris társadalom;
C2.1 Társadalmi szerkezet átrendeződése;
C4.6 A foglalkoztatottság növelése	Szegénységet, társadalmi kirekesztődést jelző mutató
	T1.25 Hátrányos helyzetű csoportokba tartozók foglalkoztatása, diszkriminációmentesség	F2 Vállalkozások	
							T1.26  Leszakadó csoportok integrációjában való közreműködés	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T1.27 Gyermekszegénység csökkentése;
T1.28 Kiemelt, komplex programok indítása a leszakadó térségekben,
T1.29 A társadalmi kirekesztettség mérséklését célzó programok segítségével a munkába bevonható polgárok körének növelése	F4 Központi és helyi kormányzás	
E2 Társadalmi erőforrások	A2.1 A társadalmi normák erodálódása;
A2.2 Fogyasztás elsőbbsége a takarékossággal szemben;
A2.3 Munkával való alacsony elégedettség;
A2.4 Bizalmatlanság magas foka egymással és az intézményekkel szemben;
A2.5 Az erőforrások védelmét szolgáló cselekvésekben való részvétel alacsony foka	H2.1 Az egyének gondolkodásmódja, értékrendje, attitűdjei, vallásossága;
H2.2 A társadalmi intézmények szerkezete, minősége;
H2.3 Civil szféra vitalitása;
H2.4 Az értékeket közvetítő kulturális intézmények száma és minősége
	P2.1 Az intézmények működésének alacsony hatékonysága;
P2.2 Egyéni értékek változása	K2.1 A gazdasági  fejlődés lefékeződése;
K2.2 Korrupció és járadékvadászat magas szintje;
K2.3 Újraelosztás iránti magas igény
K2.4 Nem fenntartható fogyasztás	C2.1 Társadalmi szerkezet átrendeződése;
C2.2 Jó példák megjelenítése a közvélemény előtt;
C2.3 A fenntarthatóság szempontjából előnyös magatartásmintákat követő szervezetek (civil, szakmai, egyházi) támogatása
C2.4 A bizalom infrastruktúrájának erősítése
C2.5 A munkakörülményekkel való elégedettség, örömérzet növelése
C2.6 A múlt örökségének ápolása, az identitás megerősítése	Fenntarthatósági értékrendszerre jellemző index

Bizalom index

Civil társadalmi aktivitás index

Pénzhasználati hedonizmus index	T1.1. A párkapcsolatokhoz, a család fogalmához kapcsolódó értékek továbbadása
T2.1 Egyéni felelősségvállalás a társadalom intézményeiben és a hátrányos helyzetű csoportokért (pl. önkéntesség), a társadalmi felelősségvállalás mintáinak közvetítése
T2.2 A vagyonból és munkából származó jövedelem jelentőségének erősítése időskorban, amennyiben ezt 
az egészségi állapot lehetővé teszi
T2.3 Jogkövető magatartás	F1 Család és egyén	
							T2.3 Jogkövető magatartás
T2.4 A társadalmi és gazdasági szereplők közötti bizalom erősítése	F2 Vállalkozások	
							T2.5 A korrupció elleni fellépés
T2.6 Az önállóság és az egyéni felelősségvállalás értékeinek közvetítése, támogatása (az államra való támaszkodás helyett)	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T2.6 Az önállóság és az egyéni felelősségvállalás támogatása (az államra való támaszkodás helyett);
T2.7 a társadalmi szervezetek támogatása a civil társadalom önszerveződésének segítéséért;
T2.8 A nevelési intézmények, civil szervezetek, egyházak családi értékeket közvetítő tevékenységeinek támogatása;
T2.9 A korrupció elleni fellépés;
T2.10 A kulturális közintézmények forrásainak növelése;
T2.11 Az oktatási intézményrendszer szerepének erősítése az identitás, az értékek és a helyi kötődés kialakításában;
T2.12 A honi és a határon túli magyarság között közvetítő kulturális intézmények és programok támogatása;
T2.13 Aktív külpolitikai tevékenység a fenntartható fejlődést támogató nemzetközi folyamatokban;
T2.14 Az egyéni tulajdon és szerződés szabadságának biztosítása;
T2.15 A kormány- és köztisztviselők, 
valamint az oktatási intézményekben foglalkoztatottak 
(nevelők, tanárok, vezetők) fenntarthatósági továbbképzése	F4 Központi és helyi kormányzás	
E3 Természeti erőforrások	A3.1 A természeti erőforrások túlhasználata: mennyiségének csökkenése, minőségének degradációja	H3.1 A gazdasági aktivitás nagysága;
H3.2 Az alkalmazott technológiák minősége (anyag- és energiaintenzitás);
H3.3 Fogyasztási minták és környezeti értékrend helyzete;
H3.4 Mobilitási igények növekedése;
H3.5 Beépítettség növekedése, infrastrukturális fejlesztések túltervezése (bezáródási hatás);
	P3.1 Az erőforrások kitermelése az input oldalon;
P3.2 Szennyezések és hulladékok kibocsátása az output oldalon	K3.1 Az emberi életminőség romlása (megbetegedések, az életminőség zavarása; környezet elsivárosodása);
K3.2 Biodiverzitás csökkenése;
K3.3 Az ökológiai rendszerek ellenálló-képességének csökkenése, visszafordíthatatlan ökológiai folyamatok, ökoszisztéma-szolgáltatások kimerülése;
K3.4 A gazdasági folyamatokban felhasznált inputok romlása, egyes termelési módok ellehetetlenülése	C3.1 Természeti erőforrás felhasználási korlátok érvényesítése;
C3.2 Termelési technológiai korlátok vagy termék szabványok érvényesítése;
C3.3 A természeti erőforrások használatának megfelelő beárazása;
C3.4 Környezetkímélő technológiák és földhasználati módok támogatása
C3.5 A biodiverzitás, a talaj termőképessége, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások degradációjának megakadályozása
C3.6 Az embert érő környezeti terhelés csökkentése	Természeti tőke index (NCI)

Hazai anyag-
felhasználás

Hazai primer energia-
felhasználás

Beépített területek aránya az ország területéhez viszonyítva

Az ökológiai gazdálkodású területek aránya a mezőgazdaság-ban

Üvegházhatású gázok kibocsátott mennyisége

Talajfunkciók

Felszín alatti vízkészletek kihasználtsága

Városi környezeti minőség	T3.1 A környezettudatos magatartás, egyéni felelősségvállalás az egyes környezeti ártalmak csökkentésére, a szűkös erőforrások korlátozott felhasználására; környezettudatos magatartásminták közvetítése a következő generációknak	F1 Család és egyén	
							T3.2 A környezeti ártalmak csökkentésének támogatása
T3.3 Környezetkímélő technológiák használatára való áttérés	F2 Vállalkozások	
							T3.4 A környezeti fenntarthatóság céljának befogadása a szervezetek értékrendjébe
T3.5 Környezettudatosságra növelésére irányuló kampányok; a környezeti károk megelőzésére és mérséklésére irányuló tevékenységek; javaslattétel a kormányzati szerveknek	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T3.6 A környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos ismeretek átadásának erősítése a közoktatásban – fenntartható életmódra nevelés
T3.7  Megújuló energiaforrások felhasználásának és előállításának támogatása (pl. kisvállalkozások biomassza-felhasználása),
T3.8 Kék gazdaság – vállalati kutatás-fejlesztés, innováció, egyetemi alap- és alkalmazott kutatások támogatása a hulladékgazdálkodás, szennyvízgazdálkodás, megújuló energiaforrások tekintetében, ökologikus termelési és fogyasztási rendszerek támogatása
T3.9 A környezeti fenntarthatóság értékrendjének közvetítése
T3.10 Zöldgazdasági reformok: a szabályozási, adózási, támogatási rendszereken keresztül az energia- és anyagfelhasználás megfelelő beárazása
T3.11 A kritikus állapotban lévő erőforrások esetében normatív, korlátozó előírások bevezetése, esetlegesen az erőforrás-felhasználás teljes tilalma.
T3.12 A környezeti hatásvizsgálatok elvi alapjainak megteremtése, a szükséges módszertanok kidolgozása
T3.13 A környezeti fenntarthatósági szempontokat meg kell jeleníteni Magyarország stratégiai jelentőségű helyi és ágazati tervezési dokumentumában, valamint az ágazati szabályozásában
T3.14 A környezetvédelmi szabályozás áttekintése, a feleslegesen bonyolult és adminisztrációigényes szabályok deregulációja vagy egyszerűsítése
T3.15 Ellenálló-képesség növelése az éghajlat-
változási hatásokkal 
szemben	F4 Központi és helyi kormányzás	
E4.1 Vállalkozói tőke, innováció, foglalkoztatás (Gazdasági tőke 1. rész)	A4.1 Alacsony szintű bizalom a gazdasági szereplők között
A4.2 GDP/GNI olló nyílása: fokozott külföldi tőkejövedelmek
A4.3 A tőkeállomány növekedése igen szerény ütemű
A4.4 Alacsony K+F+I ráfordítások (GERD és BERD) a GDP-hez viszonyítva	H4.1 A hazai vállalkozások alacsony átlagos technológiai szintje
H4.2 A külföldi beruházást a hazai tulajdonosokkal szemben előnyben részesítő szabályok
H4.3 A gazdasági szereplők közötti bizalom alacsony szintje, a személyes kapcsolatok túlsúlya	P4.1 Együttműködés hiánya a vállalkozások között
P4.2 Negatív kép a vállalkozókról a közvéleményben, médiában
P4.3 Erőfölényen alapuló gazdasági kapcsolatok
P4.4 Vállalkozást ellehetetlenítő intézményrendszer
P4.5 Alacsony mértékű K+F és innováció a hazai vállalkozások körében
P4.6 A K+F tevékenység területileg nagyon aránytalanul oszlik el
P4.7 A K+F+I magas hányada a nagy, külföldi tulajdonú vállalatoknál összpontosul	K4.1 A gazdaság kiszolgáltatottabbá válik a nem hazai tulajdonosoknak;
K4.2 Kevesebb eszköz áll rendelkezésre egy válság elhárításához
K4.3 A magas hozzáadott értékű ágazatokban csökken a versenyképesség	C4.1 A lokalizáció és a nemzetközi együttműködés egyensúlya: Vállalkozásoknak kedvező környezet kialakítása – párhuzamosan a külföldi befektetőknek adott különös kedvezmények leépítése;
C4.2 A helyi gazdasági kapcsolatok (pl. város és vidéke) erősítése
C4.3 A bizalom infrastruktúrájának megerősítése a gazdaságban
C4.4 A vállalkozásra nehezedő terhek csökkentése
C4.5 Az innovációs ráfordítások növelése
C4.6 A foglalkoztatottság növelése	Foglalkoz-tatottsági ráta

Kutatási, fejlesztési és innovációs ráfordítások

Vállalkozói tőke index

GDP/GNI rés	T4.1 Pénzügyi tudatosság, a takarékos és előretekintő gazdálkodás értékeinek közvetítése
T4.2 A vállalkozói értékrend továbbadása	F1 Család és egyén	
							T4.3 Lokális termelési rendszerek előnyben részesítése, helyi, térségi gazdasági kapcsolatok erősítése	F2 Vállalkozások	
							T4.4 Vállalkozók 
társadalmi megbecsülésének erősítése	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T4.5 Vállalkozásoknak kedvező üzleti környezet kialakítása
T 4.6 A helyi gazdasági kapcsolatok erősítésére eszközök bevezetése, a lokális ellátási láncok fejlesztése
T4.7 A vállalatok társadalmi felelősségvállalásának támogatása
T4.8 A tudás előállításának biztosítása, a kutatás-fejlesztés, innováció támogatása a vállalati szférában	F4 Központi és helyi kormányzás	
E4.2 Makrogazdasági egyensúly (Gazdasági tőke 2. rész)	A4.5 Költségvetés elsődleges egyenlegének hiánya;
A4.6 A növekedés, valamint a reálkamatláb viszonya
A4.7 Korosztályai számlák deficitessé válása;
A4.8 A nyugdíj-rendszer magas implicit adósságot generál
A4.9 Az önkormányzatok nem megfelelő finanszírozása	H4.4 Költségvetés elsődleges egyenlegének hiánya;
H4.5 A növekedés, valamint a reálkamatláb viszonya
H4.6 Demográfiai deficit – a társadalom öregedése;
H4.7 Érdekképviseleti deficit – az életpálya-finanszírozási többlettel rendelkező generációk közül az idősek szavazóképesek, a gyermekek nem
H4.8 A szocialista tervgazdaság öröksége, a gazdasági tőke felélése;
H4.9 Alacsony megtakarítási hajlandóság, a fogyasztás elsőbbsége a megtakarításokkal szemben;
H4.10 A magyar gazdaság többszörös függőségi helyzete
	P4.8 A költségvetést a rövidtávú érdekek mentén alakítják ki, a jövőre hárítva a jelenlegi kiadások finanszírozásának terhét
P4.9 Az államháztartás és az önkormányzatok hitelfelvételre kényszerülnek
	K4.4 A központi és az önkormányzati költségvetések fenntarthatatlanná válnak
K4.5 Az életpálya-finanszírozás terheinek jövő generációkra-hárítása;
K4.6 A gazdasági fejlődés lefékeződése	C4.7 Prudens költségvetési gazdálkodás megteremtése
C4.8 A korosztályos egyensúly fokozatos visszaállítása	Megtakarítási / beruházási ráta

Államadósság index

Korosztályi egyensúly-talanság

A gazdasági kormányzás színvonalára jellemző mutató	T2.2 A vagyonból és a munkából származó jövedelmek jelentőségének növelése időskorban
T4.1 Pénzügyi tudatosság, a takarékos és előretekintő gazdálkodás értékeinek közvetítése	F1 Család és egyén	
							T4.9 Járadékvadász magatartás csökkentése	F2 Vállalkozások	
							T4.10 A lakosság pénzügyi tudatosságának erősítése
T4.9 Járadékvadászat csökkentése	F3 Kisközösségek, civil szervezetek és vallási közösségek	
							T4.11 Az életpálya-finanszírozás két ellentétes irányú áramának (az aktívaktól az idősek, ill. a gyermekek felé) összekapcsolása egyéni és nemzeti szinten, a korosztályi egyensúly fokozatos visszaállítása;
T4.12 Az idősek aktivitásának ösztönzése
T4.13 Szabályalapú (automatikus) nyugdíjrendszer kialakítása
T4.14 Alacsony reálkamatlábat eredményező gazdaságpolitika érvényesítése
T4.15 Alkotmányos korlát érvényesítése a költségvetési gazdálkodásban és az önkormányzatok feladatainak és finanszírozásának összhangba hozása
T4.16 A pénzügyi tudatosság közvetítése a lakosság irányába
T4.17 A járadékvadász magatartás és egyéb nem értékteremtő bevételszerzési tevékenységek ösztönzésének csökkentése
T4.18 Térségi fenntarthatósági stratégiák kidolgozása	F4 Központi és helyi kormányzás