1.11. Az idő filozófiai értelmezése	
Filozófusok, irányzatok	Arisztotelész, Szent Ágoston, Kant, Bergson, Heidegger	Preszókratikusok, Zénón, Leibniz, Kant, Nietzsche, Heidegger, Husserl, Ricoer, Levinas	
A probléma megközelítése	Arisztotelész: az idő a változás mértéke, a szubsztancia egyik attribútuma; Szent Ágoston: a szubjektív idő, idődimenziók: múlt, jelen, jövő - emlékezés, cselekvés, várakozás, az idő a lélek kiterjedése; Kant: az idő és a tér mint a priori szemléleti forma; Bergson: a fizikai idő és az élményidő, a tartam; Heidegger: lét és idő, időbeli lét.	Zénón paradoxonjai; Newton és Leibniz vitája az abszolút térről és időről; Kant antinómia-tana; Nietzsche:
 “ugyanannak örök visszatérése”; Heidegger: jelenvaló lét/ittlét, világban-való-lét; Husserl, Ricoer, Levinas: az idő és a másik.	
Filozófiai diszciplínák	Metafizika, lételmélet, ismeretelmélet, vallásfilozófia.		
Ajánlott művek/
műrészletek	Szent Ágoston: Vallomások (részletek).	Heidegger: Lét és idő (részletek).	
	Bergson: Idő és szabadság (részletek).	Nietzsche: A vidám tudomány 341.; Így szólott Zarathustra (részletek).	
		Husserl: Előadások az időről (részletek).	
1.12. A környezet- és bioetika problémái	
A probléma megközelítése	Felfogások a környezet- és bioetika fogalmáról: az alkalmazott etika egyik ága; interdiszciplináris tudományág. A környezeti problémák vizsgálata - eltávolodás a tisztán tudományos-technikai megközelítéstől a társadalmi, gazdasági, jogi és etikai dimenziók irányába. Az ember és környezete viszonyáról alkotott felfogások: a környezet mint az emberi célok és értékek megvalósításának eszköze és színtere; a környezet önmagában való érték; a természet a maga totalitásában erkölcsi értékkel rendelkezik. Környezetvédelem - a természetvédő, fogyasztói és atomellenes mozgalmak szerepe és hatása (helyi, világméretű szintek).  Bioetikai kérdések: abortusz, eutanázia, klónozás, szervátültetés, genetikai beavatkozások – érvek és ellenérvek.	A személy fogalmának szerepe a bioetikában, az antropocentrikus, a biocentrikus és az ökocentrikus etikák felfogása a morális státusszal való rendelkezésről; a genetikai beavatkozások és a személyiség, a társadalmi identitás problémája. 	
Filozófiai diszciplínák	Etika, lételmélet, politikai filozófia, tudományfilozófia, vallásfilozófia.		
Ajánlott művek/
műrészletek	Charles Susanne (szerk.): Bioetikai olvasókönyv (részletek).	Kőmüves Sándor és Rózsa Erzsébet (szerk.): A személy bioetikai kontextusa (részletek).	
	Kovács József: A modern orvosi etika alapjai. Bevezetés a bioetikába (részletek).	Lányi András – Jávor Benedek (szerk.): Környezet és etika (szöveggyűjtemény).	
	Tillmann József (szerk.): A későújkor józansága (részletek).	Habermas: A posztnemzeti állapot  IV. Érvek az ember klónozása ellen, három válasz.	
	Konrad Lorenz: A civilizált emberiség nyolc halálos bűne (részletek).		
	Eco: Egy őrült tudós klónozni akar.		
1.13. Globalizáció és társadalom	
A probléma megközelítése	A globalizáció hétköznapi és tudományos definíciói.  A globalizáció folyamatának történeti, közgazdasági, szociológiai, politikai, jogi és etikai megközelítése; pozitív és negatív hatásai az egyénre, a világ különböző térségeire; optimizmus és félelem a globalizálódó világban; egyéni és kollektív felelősség.
Fukuyama és Huntington felfogása a kétpólusú világ megszűnése utáni világrendről.	A globalizáció előnyei és hátrányai; a globalizáció folyamatának sajátosságai: globális és lokális, homogenizáció és sokszínűség, nemzetállamon túli kormányzás és nemzetállami szuverenitás; növekvő gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek az országok és a régiók között.	
Filozófiai diszciplínák	Etika, politikai filozófia, tudományfilozófia.		
Ajánlott művek/
műrészletek	Fukuyama: A történelem vége és az utolsó ember (részletek).	A. Giddens: A globalizáció és a változó világ (In: Szociológia).	
	Huntington: A civilizációk összecsapása és a világrend átalakulása (részletek).	Habermas: A posztnemzeti állapot. Politika eszmék (részletek).	
	Rüdiger Safranski: Mennyi globalizációt bír el az ember?	Bayer József: Globális média, globális kultúra (részletek).	
	Cséfalvay Zoltán: Globalizáció 1.0 Érvek és ellenérvek (részletek).	Lányi András: A globalizáció folyamata (részletek).