1.	ELJÁRÁSOK	
	Útmutató az adatszolgáltatáshoz:	
	A	B	
1.1.	Áthajózási terv	– Egy adott rendszeren belüli kikötőből való indulás, illetve lehetőleg közvetlenül az indulás előtt vagy az adott rendszer által lefedett területre való belépéskor.	
1.2.	Helyzetjelentés	– Amikor az a rendszer hatékony üzemelésének biztosításához szükséges.	
1.3.	Útiránytól való eltérés jelentése	– Ha a hajó pozíciója jelentősen eltér attól, ami az előző jelentések alapján előre látható lett volna, ha a jelentett útvonal megváltozik vagy a hajóparancsnok döntése alapján.	
1.4.	Utolsó jelentés	– A rendeltetési kikötőbe való megérkezéskor és egy adott rendszer által lefedett terület elhagyásakor.	
1.5.	Veszélyes áruk bejelentése	– Amennyiben károkozással vagy valószínűleg azzal járó esemény következik be azáltal, hogy csomagolt, köztük szállítókonténerben, hordozható tartályokban, közúti és vasúti járművekben, valamint hajócsónakokban található veszélyes anyagok kerültek a hajóról tengerbe.	
1.6.	Káros anyagok bejelentése	– Amennyiben olajkibocsátással (MARPOL egyezmény I. melléklet) vagy ömlesztetett folyékony halmazállapotú mérgező hatású anyagok (MARPOL egyezmény II. melléklet) kibocsátásával vagy valószínű kibocsátásával járó esemény következik be.	
1.7.	Tengert szennyező anyagok bejelentése	– Abban az esetben, ha károkozással vagy valószínűleg azzal járó esemény következik be azáltal, hogy csomagolt formátumú, köztük szállítókonténerben, hordozható tartályokban, közúti és vasúti járművekben, valamint hajócsónakokban található, a Nemzetközi Tengeri Veszélyes Áru Szállítási Szabályzat szerint a tenger szennyezését okozó, káros anyagok kerültek a hajóról a tengerbe (MARPOL egyezmény III. melléklet).	
1.8.	Egyéb további jelentés	– A további jelentéstétel az rendszereljárásoknak megfelelően történik, amelyről az Általános alapelvek 9. pontjában foglaltak szerint értesítést küldtek.	
2.1.	A jelentésből mellőzendők a hajózási adatszolgáltatási formátum nem megfelelő részei.	
2.2.	Nyelvi nehézségek esetében a nyelvhasználat tekintetében az angol nyelv és lehetőség szerint a Szabványos Tengerészeti Navigációs Szótár használata szükséges. Részletes tájékoztatás küldése esetén akár a Nemzetközi Kódjelzések Könyve is alkalmazható. A Nemzetközi Kódjelzések Könyvének alkalmazásakor a betűrendi tárgymutató után kell beszúrni a megfelelő mutatót.	
2.3.	Útvonal információk közlésekor, minden fordulási pontnál az alábbi C pont szerint meg kell adni a földrajzi szélességet és hosszúságot, valamint az e pontok között tervezett útirány típusát, például “RL" (szélirányszög), “GC" (nagy kör) vagy “parti", illetve part menti hajózás esetében az alábbi B pontban megadott 6-jegyű számcsoporttal kifejezve kell megadni a fontosabb pontok melletti elhaladás becsült napját és idejét.	
3.	A RÉSZLETES ADATSZOLGÁLTATÁSI ÚTMUTATÓ	
3.1.	Veszélyes áruk bejelentése (DG)	
3.1.1.	Az elsődleges jelentések a szabványos adatszolgáltatási formátum A, B, C (vagy D), M, Q, R, S, T, U, X pontjait tartalmazzák. Az R pont részletezése a következő:	
	R 	1	Az áruk pontos műszaki megnevezése vagy neve.	
		2	UN-szám(ok).	
		3	IMO kockázati osztály(ok).	
		4	Az áruk gyártóinak neve, ha ismert vagy a címzett, illetve feladó neve.	
		5	Csomagolás típusa, azonosító jelekkel. Annak megadása, hogy a csomagok 	
			hordozható tartályban, illetve tartálykocsiban vagy szállítókonténerben vagy 	
			egyéb rakományszállító egységben vannak-e. Meg kell adni az adott 	
			egységhez tartozó, hivatalos regisztrációs jelzéseket és számokat.	
		6	Az áruk becsült mennyisége és valószínűsíthető állapota.	
		7	Annak megadása, hogy a tengerbe veszett áruk a vízen úsznak-e vagy 	
			elmerültek.	
		8	Annak megadása, hogy az áruvesztés még tart-e.	
		9	Mi okozta a kárt.	
3.1.2.	Amennyiben a hajó állapota miatt fennáll a veszélye a csomagolt veszélyes áruk további tengerbe kerülésének, akkor a szabványos adatszolgáltatási formátum P és Q pontja szerint kell adatot szolgáltatni. A P pont részletezése a következő:	
	P	1	Az áruk pontos műszaki megnevezése vagy neve.	
		2	UN-szám(ok).	
		3	IMO kockázati osztály(ok).	
		4	Az áruk gyártóinak neve, ha ismert vagy a címzett, illetve feladó neve.	
		5	Csomagolás típusa, azonosító jelekkel. Annak megadása, hogy a csomagok 	
			hordozható tartályban, illetve tartálykocsiban vagy szállítókonténerben vagy 	
			egyéb rakományszállító egységben vannak-e. Meg kell adni az adott 	
			egységhez tartozó, hivatalos regisztrációs jelzéseket és számokat.	
		6	Az áruk becsült mennyisége és valószínűsíthető állapota.	
3.1.3. 	Azokat az adatokat, amelyek nem állnak azonnal rendelkezésre, kiegészítő üzenet(ek)ben kell közölni.	
3.2.	Káros anyagok bejelentése (HS)	
3.2.1.	Amennyiben ténylegesen bekövetkezett kibocsátásról van szó, akkor a káros anyagokról szóló elsődleges jelentések a szabványos adatszolgáltatási formátum A, B, C (vagy D), E, F, L, M, N, Q, R, S, T, U, X pontjait tartalmazzák. Valószínűsíthető kibocsátás esetében (lásd 3.4.) a jelentésnek a P pontot is tartalmaznia kell. A P, Q, R, T és X pontok esetében a következőket kell közölni:	
	P	1	A fedélzeten található olaj típusa vagy a folyékony halmazállapotú mérgező 	
			hatású anyagok pontos műszaki megnevezése.	
		2	UN-szám(ok).	
		3	A szennyezés kategóriája (A, B, C vagy D) a folyékony halmazállapotú mérgező 	
			hatású anyagok esetében.	
		4	Az anyagok gyártóinak neve, adott esetben és ha ismert, vagy a címzett, illetve 	
			feladó neve.	
		5	Mennyiség.	
	Q	1	A hajó állapota, releváns esetben.	
		2	Képesség a szállítmány/ballaszt/üzemanyag átrakására.	
	R	1	A tengerbe bocsátott olaj típusa vagy a folyékony halmazállapotú mérgező 	
			hatású anyagok pontos műszaki megnevezése.	
		2	UN-szám(ok).	
		3	A szennyezés kategóriája (A, B, C vagy D) a folyékony halmazállapotú mérgező 	
			hatású anyagok esetében.	
		4	Az anyagok gyártóinak neve, adott esetben és ha ismert, vagy a címzett, illetve 	
			feladó neve.	
		5	Az anyagok becsült mennyisége.	
		6	Annak megadása, hogy a tengerbe veszett áruk a vízen úsznak-e vagy 	
			elmerültek.	
		7	Annak megadása, hogy az áruvesztés még tart-e.	
		8	Mi okozta a kárt.	
		9	A kibocsátás, illetve a tengerbe veszett anyagok becsült mozgása, a jelenlegi 	
			viszonyok megadásával, ha ismert.	
		10	Ha lehetséges, a kiömlés felszínének megbecslése.	
	T	1	A hajó tulajdonosának és képviselőjének neve, címe, telex- és telefonszáma 	
			(a hajó bérlője, ügyvezetője vagy üzemeltetője, illetve ügynökük).	
	X	1	A kibocsátással és a hajó mozgásával kapcsolatban zajló művelet.	
		2	Kért, illetve másoktól kapott segítség vagy mentés.	
		3	A segítséget nyújtó vagy mentést végző hajó parancsnokának közölnie kell a 	
		végrehajtott vagy tervezett művelet részleteit.	
3.2.2.	A fenti előzetes jelentésben szereplő információk továbbítását követően, a lehető legtöbb, a tengeri környezet védelme szempontjából alapvető fontosságú, az eseménnyel kapcsolatos információt kiegészítő adatszolgáltatás keretében mielőbb közölni kell. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell a P, Q, R, S és X pontokat.	
3.2.3.	Amennyire az gyakorlati szempontból lehetséges, a segítségnyújtási, illetve mentési műveletben részt vállaló vagy arra felkért hajó kapitánya a szabványos adatszolgáltatási formátum A, B, C (vagy D), E, F, L, M, N, P, Q, R, S, T, U, X pontjai kapcsán biztosít adatszolgáltatást. A kapitánynak a fejleményekről a parti államokat is folyamatosan tájékoztatnia kell.	
3.3.	Tengert szennyező anyagok bejelentése (MP)	
3.3.1.	Amennyiben ténylegesen bekövetkezett kibocsátásról van szó, akkor a tengert szennyező anyagokról szóló elsődleges jelentések a szabványos adatszolgáltatási formátum A, B, C (vagy D), E, F, L, M, N, Q, R, S, T, U, X pontjait tartalmazzák. Valószínűsíthető kibocsátás esetében (lásd 3.4.) a jelentésnek a P pontot is tartalmaznia kell. A P, Q, R, T és X pontok esetében a következőket kell közölni:	
	P	1	Az áruk pontos műszaki megnevezése vagy neve.	
		2	UN-szám(ok).	
		3	IMO kockázati osztály(ok).	
		4	Az áruk gyártóinak neve, ha ismert vagy a címzett, illetve feladó neve.	
		5	Csomagolás típusa, azonosító jelekkel. Annak megadása, hogy a csomagok 	
			hordozható tartályban, illetve tartálykocsiban vagy szállítókonténerben vagy 	
			egyéb rakományszállító egységben vannak-e. Meg kell adni az adott 	
			egységhez tartozó, hivatalos regisztrációs jelzéseket és számokat.	
		6	Az áruk becsült mennyisége és valószínűsíthető állapota.	
	Q	1	A hajó állapota, releváns esetben.	
		2	Képesség a szállítmány/ballaszt/üzemanyag átrakására.	
	R	1	Az áruk pontos műszaki megnevezése vagy neve.	
		2	UN-szám(ok).	
		3	IMO kockázati osztály(ok).	
		4	Az áruk gyártóinak neve, ha ismert vagy a címzett, illetve feladó neve.	
		5	Csomagolás típusa, azonosító jelekkel. Annak megadása, hogy a csomagok 	
			hordozható tartályban, illetve tartálykocsiban vagy szállítókonténerben vagy 	
			egyéb rakományszállító egységben vannak-e. Meg kell adni az adott 	
			egységhez tartozó, hivatalos regisztrációs jelzéseket és számokat.	
		6	Az áruk becsült mennyisége és valószínűsíthető állapota.	
		7	Annak megadása, hogy a tengerbe veszett áruk a vízen úsznak-e vagy 	
			elmerültek.	
		8	Annak megadása, hogy az áruvesztés még tart-e.	
		9	Mi okozta a kárt.	
	T	1	A hajó tulajdonosának és képviselőjének neve, címe, telex- és telefonszáma 	
			(a hajó bérlője, ügyvezetője vagy üzemeltetője, illetve ügynökük).	
	X	1	A kibocsátással és a hajó mozgásával kapcsolatban zajló művelet.	
		2	Kért, illetve másoktól kapott segítség vagy mentés.	
		3	A segítséget nyújtó vagy mentést végző hajó parancsnokának közölnie kell a 	
			végrehajtott vagy tervezett művelet részleteit.	
3.3.2.	A fenti előzetes jelentésben szereplő információk továbbítását követően, a lehető legtöbb, a tengeri környezet védelme szempontjából alapvető fontosságú, az eseménnyel kapcsolatos információt adatszolgáltatás keretében mielőbb közölni kell. E tájékoztatásnak tartalmaznia kell a P, Q, R, S és X pontokat.	
3.3.3.	Amennyire az gyakorlati szempontból lehetséges, a segítségnyújtási, illetve mentési műveletben részt vállaló vagy arra felkért hajó kapitánya a szabványos adatszolgáltatási formátum A, B, C (vagy D), M, P, Q, R, S, T, U, X pontjai kapcsán biztosít adatszolgáltatást. A kapitánynak a fejleményekről a parti államokat is folyamatosan tájékoztatnia kell.	
3.4.	Valószínű kibocsátás	
3.4.1.	A hajó vagy a hajó berendezéseinek sérülése miatt bekövetkező anyagkibocsátás valószínűsége esetén indokolt az adatszolgáltatás. Annak eldöntése során, hogy fennáll-e a kibocsátás valószínűsége és szükséges-e jelentést tenni, többek között az alábbi tényezőket kell figyelembe venni:	
		1	a hajó, a gépészeti berendezések, illetve eszközök sérülésének, 	
			meghibásodásának vagy üzemzavarának jellege; és	
		2	a tenger állapota, szélviszonyok és forgalomsűrűség az esemény 	
			bekövetkeztének helyén és idején.	
3.4.2.	Elismerjük, hogy nem lenne célszerű pontosan meghatározni a valószínűsíthető kibocsátással járó események összes típusát, ami aztán garantálhatná az adatszolgáltatási kötelezettséget. Mindazonáltal, mintegy általános irányelvként, a hajókapitánynak a következő esetekben kell biztosítania az adatszolgáltatást:	
		1 	hajóbiztonságot befolyásoló sérülés, meghibásodás vagy üzemzavar; példák: 	
			ütközés, zátonyra futás, tűz, robbanás, szerkezeti meghibásodás, elárasztás, 	
			rakomány elmozdulása; valamint	
		2 	a gépészeti berendezések, illetve eszközök olyan meghibásodása vagy 	
		üzemzavara, amely a hajózás biztonságát veszélyezteti; példák: a 	
		kormányszerkezet, a főgép, az elektromos áramot előállító rendszer, 	
		az alapvető hajózási navigációs segédeszközök meghibásodása, illetve 	
		üzemzavara.